Українці на території України — українці, що проживають або проживали історично на теренах сучасної України. За підсумками Всеукраїнського перепису населення 2001 року, серед громадян України налічувалося 37 541 693 українців за національністю, що становило 77,82 % усього населення. Українці переважають у всіх адміністративних регіонах країни, за винятком Автономної Республіки Крим і Севастопольської міськради.
Історія
Безперервність етнокультурного розвитку на українських етнічних землях між Карпатами, Прип'яттю та Київським Подніпров'ям простежується з кінця V ст., коли празька та пеньківська культури V—VII ст., трансформувалися в праукраїнські літописні племена волинян, деревлян, полян, білих хорватів, уличів, тиверців, сіверян Північно-Західної України (Лука-райковецька культура VIII—IX ст.). Пізніше ці племена були інтегровані у Київську Русь, яка, як сьогодні підкреслюється, була поліетнічним утворенням, тобто багатонаціональною державою. Здебільшого в сучасній літературі початком націогенезису українців вважається період Київської Русі, хоч він і не досяг тоді завершення. Згодом внаслідок несприятливих історичних обставин, обумовлених періодом роздробленості Київської Русі та монголо-татарським нашестям, цей процес був дещо уповільнений і поновився на повну силу в XV—XVII сторіччях. У цьому, імовірно, і полягає специфіка етногенезу українців.
Український етнос остаточно сформувався на рубежі XVI—XVII століть, причому каталізаторами цього процесу стали загроза фізичного знищення з боку Степу (утворення Кримського ханства — васала Османської імперії), національний гніт польської шляхти і внутрішня зрада еліти — перехід аристократії до католицтва і укладення церковної унії. На хвилі національної боротьби росла національна самосвідомість. Остання виявилася на побутовому рівні в усвідомленні своєї приналежності до «руського народу», а на вищому, ідеологічному рівні — у боротьбі за національні права, за православ'я, за створення національних державних інститутів і атрибутів. Результатом цих процесів стала спроба творення власної держави українським народом середині XVII ст. під проводом Б. Хмельницького.
Складність етнічної історії українців відбилася і в різноманітності самоназв (етнонімів), назв з боку інших народів, а також назв країни і держави. З моменту зародження українського етносу ключовим було поняття Русь. Причому в різні періоди домінували такі його варіанти: VI—XI ст. — Русь; з 1395 р. — Мала Русь; у XVII—XVIII ст. — Малоросія; XIX ст. — початок ХХ ст. — Україна-Русь. Визнання назви «Україна» (уперше згадане у 1060 р.) відбулося у XVII столітті, але тоді воно співіснувало з іншим — «Малоросія», яке набуло широкого поширення після приєднання України до Московської держави. Тільки з початку XX століття етнонім «Україна» став переважати.
Слід виділити й таку особливість: спочатку Руссю, а потім Україною називали центральну область, тобто Київську землю, а потім звідси найменування «Русь» поширилося на все східне слов'янство, а «Україна» пізніше на все українство. Тобто назва «Русь» сформувалася як спільнослов'янський термін, і саме тому Московська держава взяла його собі у назву для утвердження концепції «Третього Риму». Що стосується назви «Україна», то є декілька пояснень його походження: або від «краю» — кордону зі Степом, або від слова «країна» інша версія — «край» як батьківщина, вітчизна, та ін. Найпоширеніша версія: назва «Україна» походить від слів «у» і «країна» й означає внутрішню землю (батьківщину), на противагу зовнішнім землям (закордонню).
Що стосується самоназви «українець», то вона довго була малопоширеною. Вживалася назва «українець» лише у значенні «козак», «козацький народ». Поряд з цим продовжувала існувати і стара самоназва «русин». Тільки в умовах національного відродження у другій половині XIX століття остаточно утвердилася самоназва «українець». Таким чином, в етнічній історії українців можна виділити чотири ключові етнооб'єднувальні самоназви:
Динаміка
У 1719 р. 84,5 % (4,9 з 5,8 млн) українців проживали на землях, що перебувають у сучасних кордонах України. Внаслідок активних міграційних процесів наступні 250 років питома вага українців у межах України відносно їхньої загальної чисельності у світі неухильно зменшувалась, до 79,5 % (12,8 з 16,1 млн) у 1858 р., та до 74,2 % (27,6 з 37,2 млн) у 1926 р. У 1989 р. на території України проживало лише 72,1 % (37,4 з 51,9 млн) українців світу. Проте у 1990-ті роки спостерігалося зростання цього показника до бл. 80 %, що пов'язано з активною асиміляцією українців діаспори та зміною у 1989—2001 рр. етнічної самоідентифікації на користь української серед осіб змішаних національностей на території України.
Історична динаміка чисельності етнічних українців на територіях, що зараз входять до складу України
рік | чисельність українців | питома вага у населенні |
---|---|---|
1719 | 4,91 млн | 86,0 % |
1795 | 8,70 млн | 83,6 % |
1858 | 12,73 млн | 79,6 % |
1897/1900 | 20,98 млн | 72,9 % |
1910/1917 | 27,05 млн | 70,1 % |
1926/1931 | 27,57 млн | 71,2 % |
1939 | 29,61 млн | 71,9 % |
1959 | 32,16 млн | 76,8 % |
1970 | 35,28 млн | 74,9 % |
1979 | 36,50 млн | 73,6 % |
1989 | 37,42 млн | 72,7 % |
2001 | 37,52 млн | 77,8 % |
Динаміка чисельності (1719—1917 рр.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemszTDFWcmNtRnBibVZmWlhSb2JtbGpYekU0T1RjdWFuQm5Mek13TUhCNExWVnJjbUZwYm1WZlpYUm9ibWxqWHpFNE9UY3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
На початку XVIII ст. понад 99 % українців у межах України мешкали у лісостеповій та лісовій зонах, тоді як степова зона залишалася практично незаселеною. У XVIII ст. почалася масштабна колонізація степу і кількість українців зросла за 1719 ‒ 1795 рр. майже у 19 разів, з 40 тис. до 740 тис. У 1795 р. на степовому південному сході проживало 8,5 % загальної чисельності українців України, у 1858 р. ‒ вже 15,2 %, а у 1897/1900 рр. ‒ понад 19 %. У 1910‒1917 рр. у степовій зоні проживало бл. 5,9 млн українців (22 % загальної чисельності), у лісовій та лісостеповій зонах ‒ бл. 21,1 млн українців (78 % загальної чисельності).
Динаміка чисельності українського населення України в XVIII — поч. XX ст., тис.
1719 | 1795 | 1858 | 1897- 1900 | 1910- 1917 | |
---|---|---|---|---|---|
Правобережна Україна | 2138,0 | 2992,8 | 4082,1 | 7259,1 | 9217,9 |
Полтавська губернія | 673,2 | 1354,8 | 1771,6 | 2539,1 | 3438,4 |
Харківська губернія | 397,5 | 848,0 | 1384,8 | 2009,5 | 3030,8 |
Східна Галичина | 901,0 | 1474,3 | 1862,8 | 2747,3 | 2975,3 |
Катеринославська губернія | 3,5 | 364,8 | 836,9 | 1456,4 | 2403,9 |
Чернігівська губернія | 632,7 | 918,8 | 1248,7 | 1526,1 | 1707,7 |
Херсонська губернія (північ) | 4,0 | 132,3 | 354,6 | 760,0 | 967,9 |
Таврійська губернія (материк) | 30,0 | 23,7 | 162,9 | 546,5 | 847,9 |
Херсонська губернія (південь) | 153,5 | 338,9 | 702,0 | 840,1 | |
Донська область (північ) | 64,5 | 208,3 | 432,0 | 640,4 | |
Закарпаття | 82,6 | 194,1 | 242,4 | 294,6 | 356,5 |
Бессарабія (частина) | 10,0 | 47,8 | 102,7 | 249,2 | 300,6 |
Буковина | 39,0 | 123,8 | 166,7 | 248,8 | 270,8 |
Таврійська губернія (півострів) | 2,1 | 13,2 | 64,7 | 52,6 | |
Всього українців | 4911,5 | 8695,3 | 12776,6 | 20835,3 | 27050,8 |
Частка українців у населенні регіонів у XVIII — поч. XX ст., %
1719 | 1795 | 1858 | 1897- 1900 | 1910- 1917 | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Полтавська губернія | 100,0 | ▼ | 99,0 | ▼ | 97,4 | ▼ | 93,0 | ▲ | 94,1 |
Харківська губернія | 93,7 | ▼ | 88,9 | ▼ | 87,5 | ▼ | 80,6 | ▲ | 85,7 |
Правобережна Україна | 86,0 | ▲ | 88,5 | ▼ | 79,3 | ▼ | 77,3 | ▼ | 75,9 |
Херсонська губернія (північ) | 100,0 | ▼ | 86,8 | ▼ | 75,0 | ▼ | 73,8 | ▼ | 68,7 |
Таврійська губернія (материк) | 100,0 | ▼ | 47,0 | ▼ | 45,7 | ▲ | 60,6 | ▲ | 67,9 |
Чернігівська губернія | 93,1 | ▼ | 89,2 | ▼ | 84,8 | ▼ | 66,4 | ▲ | 67,4 |
Катеринославська губернія | 19,5 | ▲ | 79,8 | ▼ | 78,9 | ▼ | 68,9 | ▼ | 65,8 |
Східна Галичина | 79,2 | ▼ | 74,3 | ▼ | 70,1 | ▼ | 65,8 | ▼ | 64,0 |
Буковина | 75,0 | ▼ | 73,7 | ▼ | 60,9 | ▼ | 58,5 | ▲ | 59,6 |
Донська область (північ) | 74,0 | ▼ | 71,0 | ▼ | 49,7 | ▲ | 50,1 | ||
Закарпаття | 61,2 % | ▲ | 61,9 | ▼ | 51,9 | ▼ | 39,3 | ▲ | 42,0 |
Херсонська губернія (південь) | 81,2 | ▼ | 47,6 | ▼ | 41,2 | ▲ | 41,5 | ||
Бессарабія (частина) | 15,0 | ▲ | 40,9 | ▼ | 26,7 | ▲ | 36,6 | ▲ | 37,7 |
Таврійська губернія (півострів) | 1,3 | ▲ | 4,0 | ▲ | 11,8 | ▼ | 7,8 | ||
Територія сучасної України | 83,1 | ▲ | 83,8 | ▼ | 75,0 | ▼ | 70,7 | ▼ | 69,5 |
У 1719 р. у межах Речі Посполитої (Правобережжя, східна Галичина) проживало понад 3 млн українців, що становило бл. 62 % їх загальної чисельності на теренах сучасної України. У межах Російської імперії (Слобожанщина, Полтавщина, Чернігівщина) налічувалося бл. 1,7 млн українців (35 % загальної чисельності).
Станом на 1858 р. українські землі були поділені між Австрійською та Російською імперіями. У австрійській частині мешкало бл. 2,3 млн українців (17,8 % від чисельності у межах сучасної України), у російській частині ‒ 10,5 млн (82,2 %).
До початку XX ст. частка українців, що проживала у межах Австро-Угорщини, зменшилася до 15,8 % (3,3 млн осіб), тоді як частка українців з Російської імперії зросла до 84,2 % (17,5 млн).
Динаміка чисельності (1939—2001 рр.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl5TDFWcmNrTm9ZVzVuWlRVNU9EbDFZUzV3Ym1jdk16QXdjSGd0Vld0eVEyaGhibWRsTlRrNE9YVmhMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Динаміка чисельності українців у областях за даними переписів населення:
Область | 1939 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Дніпропетровська | 1 812 563 | 2 102 936 | ▲ | 2 492 109 | ▲ | 2 647 484 | ▲ | 2 769 560 | ▲ | 2 825 781 |
Донецька | 1 839 809 | 2 368 120 | ▲ | 2 596 894 | ▲ | 2 622 553 | ▲ | 2 693 432 | ▲ | 2 744 149 |
Львівська | 1 818 317 | ▲ | 2 134 400 | ▲ | 2 298 628 | ▲ | 2 464 739 | ▲ | 2 471 033 | |
м. Київ | 450 556 | 663 851 | ▲ | 1 056 905 | ▲ | 1 455 579 | ▲ | 1 863 674 | ▲ | 2 110 767 |
Харківська | 1 820 061 | 1 734 144 | ▲ | 1 869 403 | ▲ | 1 952 987 | ▲ | 1 992 976 | ▲ | 2 048 699 |
Київська | 2 479 274 | 1 602 025 | ▲ | 1 689 070 | ▲ | 1 743 761 | ▼ | 1 729 240 | ▼ | 1 684 803 |
Вінницька | 2 017 990 | 1 966 404 | ▼ | 1 960 768 | ▼ | 1 872 660 | ▼ | 1 757 948 | ▼ | 1 674 135 |
Одеська | 964 011 | 1 124 365 | ▲ | 1 313 767 | ▲ | 1 382 135 | ▲ | 1 432 737 | ▲ | 1 542 341 |
Полтавська | 2 042 509 | 1 524 633 | ▲ | 1 557 559 | ▼ | 1 557 013 | ▼ | 1 536 630 | ▼ | 1 481 167 |
Луганська | 1 166 504 | 1 416 307 | ▲ | 1 506 585 | ▼ | 1 472 715 | ▲ | 1 482 232 | ▼ | 1 472 376 |
Івано-Франківська | 1 037 748 | ▲ | 1 186 839 | ▲ | 1 263 674 | ▲ | 1 342 888 | ▲ | 1 371 242 | |
Запорізька | 1 058 319 | 999 425 | ▲ | 1 164 831 | ▲ | 1 243 809 | ▲ | 1 308 038 | ▲ | 1 364 095 |
Хмельницька | 1 441 488 | 1 452 859 | ▲ | 1 466 891 | ▼ | 1 413 134 | ▼ | 1 374 749 | ▼ | 1 339 331 |
Черкаська | 1 413 072 | ▲ | 1 425 068 | ▼ | 1 417 647 | ▼ | 1 381 742 | ▼ | 1 301 183 | |
Житомирська | 1 315 520 | 1 355 169 | ▲ | 1 383 940 | ▼ | 1 352 956 | ▼ | 1 306 140 | ▼ | 1 254 855 |
Чернігівська | 1 642 168 | 1 468 154 | ▼ | 1 462 908 | ▼ | 1 387 583 | ▼ | 1 292 106 | ▼ | 1 155 354 |
Сумська | 1 489 578 | 1 330 768 | ▼ | 1 312 113 | ▼ | 1 267 199 | ▼ | 1 220 487 | ▼ | 1 152 034 |
Рівненська | 864 848 | ▲ | 979 584 | ▲ | 1 041 216 | ▲ | 1 085 729 | ▲ | 1 123 401 | |
Тернопільська | 1 030 166 | ▲ | 1 106 954 | ▲ | 1 123 085 | ▲ | 1 126 395 | ▼ | 1 113 516 | |
Миколаївська | 795 169 | 822 828 | ▲ | 905 636 | ▲ | 962 530 | ▲ | 1 003 591 | ▲ | 1 034 446 |
Волинська | 842 048 | ▲ | 924 878 | ▲ | 962 091 | ▲ | 1 001 329 | ▲ | 1 024 955 | |
Кіровоградська | 1 028 165 | 1 079 846 | ▲ | 1 109 984 | ▼ | 1 078 833 | ▼ | 1 046 984 | ▼ | 1 014 616 |
Закарпатська | 686 464 | ▲ | 808 131 | ▲ | 898 606 | ▲ | 976 749 | ▲ | 1 010 127 | |
Херсонська | 668 148 | ▲ | 806 795 | ▲ | 894 612 | ▲ | 936 944 | ▲ | 961 584 | |
Чернівецька | 518 189 | ▲ | 581 109 | ▲ | 629 125 | ▲ | 666 095 | ▲ | 689 056 | |
Крим | 154 123 | 267 659 | ▲ | 480 733 | ▲ | 547 336 | ▲ | 625 919 | ▼ | 576 647 |
Україна | 32 158 493 | ▲ | 35 283 857 | ▲ | 36 488 951 | ▲ | 37 419 053 | ▲ | 37 541 693 |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcxTDFWcmNrTm9ZVzVuWlRnNU1ERjFZUzV3Ym1jdk16QXdjSGd0Vld0eVEyaGhibWRsT0Rrd01YVmhMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
У радянський період темпи приросту українського населення були значно нижчими ніж темпи приросту всього населення Української РСР. Так, у 1959—1970 рр. вони були на 23 % меншими ніж в середньому по республіці (+9,7 % проти +12,6 %), та втричі меншими ніж темпи приросту росіян (+28,7 %). За 1970—1979 рр. приріст чисельності українців в УРСР (+3,4 %) був уже на 36 % менше ніж в середньому по республіці та в 4,3 рази менше ніж приріст чисельності росіян (+14,7 %). Тенденція збереглась і у 80-ті роки, за 1979—1989 рр. кількість українців збільшилась тільки на 2,5 %, тоді як всього населення — на 3,7 % (на 48 % більше), а чисельність росіян зросла на 8,4 % (у 3,4 рази більше).
Загалом, за 1959—1989 рр. кількість українців в УРСР збільшилась лише на 16,4 %, тоді як кількість росіян — на 60,1 %, всього населення — на 22,9 %. Із загальної величини приросту населення УРСР на 9583,0 тис. осіб, на українців, які у 1959 р. становили майже 77 % населення, припадало лише 54,9 % приросту (5260,6 тис.), тоді як на росіян, які становили у 1959 р. менше 17 % населення, припадало 44,5 % приросту населення УРСР. За тридцятиріччя частка українців у населенні Україні скоротилась на 4,1 %, з 76,8 % до 72,7 %. Головними причинами цього були поширення змішаних шлюбів та практика міжреспубліканського «обміну спеціалістами».
Ситуація змінилась після проголошення незалежності України — за 1989—2001 рр. кількість українців продовжила зростання, попри природне скорочення населення та еміграцію. Основним джерелом його збільшення було люди, народжені у змішаних шлюбах, переважно українсько-російських, які на радянських переписах записувалися росіянами. Завдяки кардинальній зміні динаміки у пострадянський період, загальна динаміка за 1959—2001 рр. українців, росіян та всього населення майже зрівнялась і стала дорівнювати +17 %, +18 % та 15 % відповідно.
Динаміка чисельності українців у міжпереписні періоди порівняно з динамікою чисельності росіян, інших національностей та всього населення.
1959-1970 | 1970-1979 | 1979-1989 | 1989-2001 | 1959-1989 | 1959-2001 | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|
українці | +9,7 % | +3,4 % | +2,5 % | +0,3 % | +16,4 % | +16,7 % | |
росіяни | +28,7 % | +14,7 % | +8,4 % | −26,6 % | +60,1 % | +17,5 % | |
інші національності | +3,7 % | −2,5 % | +1,1 % | −18,7 % | +2,2 % | −16,9 % | |
все населення | +12,6 % | +5,3 % | +3,7 % | −6,2 % | +22,9 % | +15,2 % |
Особливості розселення
Динаміка частки українців у населенні регіонів України за переписами 1959—2001 рр., %
1959 | 1979 | 1989 | 2001 | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Автономна Республіка Крим | 22,28 | ▲ | 25,63 | ▲ | 25,75 | ▼ | 24,01 |
Вінницька область | 91,80 | ▲ | 91,84 | ▼ | 91,52 | ▲ | 94,91 |
Волинська область | 94,56 | ▲ | 94,73 | ▼ | 94,60 | ▲ | 96,95 |
Дніпропетровська область | 77,75 | ▼ | 72,75 | ▼ | 71,57 | ▲ | 79,35 |
Донецька область | 55,56 | ▼ | 50,92 | ▼ | 50,71 | ▲ | 56,87 |
Житомирська область | 84,51 | ▲ | 84,90 | ▲ | 84,95 | ▲ | 90,32 |
Закарпатська область | 74,60 | ▲ | 77,75 | ▲ | 78,41 | ▲ | 80,51 |
Запорізька область | 68,27 | ▼ | 63,80 | ▼ | 63,07 | ▲ | 70,80 |
Івано-Франківська область | 94,80 | ▲ | 95,25 | ▼ | 95,02 | ▲ | 97,52 |
Київська область | 93,19 | ▼ | 90,58 | ▼ | 89,40 | ▲ | 92,52 |
Кіровоградська область | 88,66 | ▼ | 86,90 | ▼ | 85,25 | ▲ | 90,13 |
Луганська область | 57,76 | ▼ | 52,83 | ▼ | 51,88 | ▲ | 57,96 |
Львівська область | 86,26 | ▲ | 89,46 | ▲ | 90,37 | ▲ | 94,82 |
Миколаївська область | 81,16 | ▼ | 77,41 | ▼ | 75,55 | ▲ | 81,91 |
Одеська область | 55,48 | ▼ | 54,68 | ▼ | 54,60 | ▲ | 62,81 |
Полтавська область | 93,44 | ▼ | 89,41 | ▼ | 87,87 | ▲ | 91,36 |
Рівненська область | 93,37 | ▼ | 93,16 | ▲ | 93,26 | ▲ | 95,90 |
Сумська область | 87,91 | ▼ | 86,50 | ▼ | 85,50 | ▲ | 88,84 |
Тернопільська область | 94,89 | ▲ | 96,64 | ▲ | 96,77 | ▲ | 97,81 |
Харківська область | 68,81 | ▼ | 64,25 | ▼ | 62,78 | ▲ | 70,75 |
Херсонська область | 81,07 | ▼ | 76,70 | ▼ | 75,75 | ▲ | 82,00 |
Хмельницька область | 90,16 | ▲ | 90,82 | ▼ | 90,35 | ▲ | 93,88 |
Черкаська область | 94,00 | ▼ | 91,74 | ▼ | 90,47 | ▲ | 93,05 |
Чернівецька область | 66,94 | ▲ | 70,18 | ▲ | 70,80 | ▲ | 74,98 |
Чернігівська область | 94,49 | ▼ | 92,58 | ▼ | 91,46 | ▲ | 93,47 |
м.Київ | 60,11 | ▲ | 67,89 | ▲ | 72,45 | ▲ | 82,23 |
Україна | 76,81 | ▼ | 73,55 | ▼ | 72,73 | ▲ | 77,82 |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF4TDFCdlpHbHNYMVZyY21GcWFXNWpkUzV3Ym1jdk16QXdjSGd0VUc5a2FXeGZWV3R5WVdwcGJtTjFMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Чисельність та частка українців у населенні регіонів України за даними перепису 2001 р.
населення | українців | % населення регіону | % від чисельності українців в Україні | |
---|---|---|---|---|
Дніпропетровська область | 3 561 224 | 2 825 781 | 79,3 % | 7,5 % |
Донецька область | 4 825 563 | 2 744 149 | 56,9 % | 7,3 % |
Львівська область | 2 605 956 | 2 471 033 | 94,8 % | 6,6 % |
м. Київ | 2 566 953 | 2 110 767 | 82,2 % | 5,6 % |
Харківська область | 2 895 813 | 2 048 699 | 70,7 % | 5,5 % |
Київська область | 1 821 061 | 1 684 803 | 92,5 % | 4,5 % |
Вінницька область | 1 763 944 | 1 674 135 | 94,9 % | 4,5 % |
Одеська область | 2 455 666 | 1 542 341 | 62,8 % | 4,1 % |
Полтавська область | 1 621 207 | 1 481 167 | 91,4 % | 3,9 % |
Луганська область | 2 540 191 | 1 472 376 | 58,0 % | 3,9 % |
Івано-Франківська область | 1 406 129 | 1 371 242 | 97,5 % | 3,7 % |
Запорізька область | 1 926 810 | 1 364 095 | 70,8 % | 3,6 % |
Хмельницька область | 1 426 649 | 1 339 331 | 93,9 % | 3,6 % |
Черкаська область | 1 398 313 | 1 301 183 | 93,1 % | 3,5 % |
Житомирська область | 1 389 293 | 1 254 855 | 90,3 % | 3,3 % |
Чернігівська область | 1 236 065 | 1 155 354 | 93,5 % | 3,1 % |
Сумська область | 1 296 763 | 1 152 034 | 88,8 % | 3,1 % |
Рівненська область | 1 171 445 | 1 123 401 | 95,9 % | 3,0 % |
Тернопільська область | 1 138 500 | 1 113 516 | 97,8 % | 3,0 % |
Миколаївська область | 1 262 899 | 1 034 446 | 81,9 % | 2,8 % |
Волинська область | 1 057 214 | 1 024 955 | 96,9 % | 2,7 % |
Кіровоградська область | 1 125 704 | 1 014 616 | 90,1 % | 2,7 % |
Закарпатська область | 1 254 614 | 1 010 127 | 80,5 % | 2,7 % |
Херсонська область | 1 172 689 | 961 584 | 82,0 % | 2,6 % |
Чернівецька область | 919 028 | 689 056 | 75,0 % | 1,8 % |
Автономна Республіка Крим | 2 024 056 | 492 227 | 24,3 % | 1,3 % |
м. Севастополь | 377 153 | 84 420 | 22,4 % | 0,2 % |
Захід
У межах семи західних областей, що увійшли до складу України у 1930—1940-ві роки XX ст., налічувалося за даними перепису 2001 року 8 803 330 українців, або 23,45 % їх загальноукраїнської чисельності. Питома вага українців у населенні коливалась від 75,0 % у Чернівецькій області до 97,8 % у Тернопільській області. В абсолютних цифрах, найбільша кількість українців була зафіксована у Львівській області (2 471 033 осіб, 6,6 % загальноукраїнської чисельності, 3 місце), найменша — у Чернівецькій області (689 056 осіб, 1,8 % загальноукраїнської чисельності, 25 місце)
Волинська область
У Волинській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 024 955 українців, що становило 2,7 % їх загальної чисельності в Україні. Волинська область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання чисельності українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959—2001 рр. їх чисельність зросла на 21,7 % (13 місце по Україні).
Українці становили у 2001 р. 97,0 % населення області (3 місце після Тернопільської та Івано-Франківської) і абсолютно переважали в усіх районах та містах області, від 92,5 % у обласному центрі Луцьку до понад 99 % у північних поліських районах (Камінь-Каширському, Любешівському, Локачинському, Маневицькому, Ратнівському, Старовижівському).
Закарпатська область
На Закарпатті у 2001 р. мешкало 1 010 127 українців, або 80,5 % всього населення, з них 10 201 осіб заявили про свою приналежність до етнографічних груп, переважно русинів (10 090 осіб). Найвищий відсоток населення, що назвали себе русинами, був зафіксований у Свалявському районі (5,5 %), де розташоване єдине в Україні село (Ганьковиця), абсолютна більшість населення якого (91 %) назвалися русинами. Понад 1 % русинів було зафіксовано і у Мукачеві, Ужгороді, а також Перечинському районі.
Серед усіх регіонів України Закарпатська область посідала 3 місце після Києва та Криму за динамікою приросту чисельності українців з 1959 р. Кількість українців у області збільшилась за 42 роки на 47,2 % що втричі більше ніж в середньому по Україні (+16,7 %). За цей же час питома вага українців на Закарпатті зросла майже на 6 %, з 74,6 % до 80,5 %. Закарпатська область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р.
Всі гірські та передгірські райони Закарпатської області є майже моноетнічним, з абсолютним домінуванням українців, тоді як у рівнинній зоні, найбільш густонаселеній, є території, де питома вага українського населення дуже низька. На смузі, що простягається від Ужгорода і Виноградова до кордону з Угорщиною, українці у більшості населених пунктів поступаються за чисельністю угорцям. Так, у Берегівському районі українці становлять менше 19 % населення і переважають лише у 10 з 43 населених пунктів району, поступаючись угорцям. У м. Берегове, що є містом обласного підпорядкування і не входить до складу Берегівського району, українці становлять 38,9 % населення, поступаючись угорцям (48,1 %). Показово, що рівнинні території Закарпаття з переважанням угорського населення, характеризуються і найвищою в Україні часткою циган, абсолютна більшість яких теж є угорськомовними. Так, у м. Берегове, де за переписом 2001 р. проживало 6,4 % циган, угорську мову назвали рідною 54,8 % населення, на 6,7 % більше частки угорців, у Берегівському районі (4,1 % циган) — 80,2 % угорськомовних, на 4,1 % більше угорців (76,1 %).
В Ужгородському та Виноградівському районах українці становлять більшість населення (58,4 % та 71,4 % відповідно), але переважають лише у північних та центральних частинах районів. Крім того, українці є меншістю і у кількох селах на півдні Мукачівського району: Дерцен, Жнятино, Форнош, Серне, Баркасово, Чомонин.
На сході Закарпатської області, на межі Рахівського та Тячівського районів, є 10 населених пунктів, де переважають румуни. Так, українці є меншістю у селах Біла Церква, Плаюць, Середнє Водяне, Добрік Рахівського району, а також у селах Глибокий Потік, Діброва (Нижня Апша), Пещера, Подішор, Топчино Тячівського району. У селищі Солотвино Тячівського району українців налічується близько 15 % і вони поступаються за чисельністю румунам (56 %) та угорцям (25 %).
Івано-Франківська область
У Івано-Франківській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 371 242 українців, що становило 3,7 % їх загальної чисельності в Україні. З них 21 477 осіб, найбільше в Україні, назвали себе представниками етнографічних груп, зокрема гуцулами — 21 249 (99,3 % загальноукраїнської чисельності). Втім, справжня чисельність представників етнографічних груп значно вища, оскільки більшість населення не вказували про свою приналежність до них. У гірських та частково передгірських районах області більшість населення становлять гуцули (Верховинський, Косівський, частково Надвірнянський, Коломийський райони) та бойки (Долинський, Рожнятівський, частково Богородчанський райони).
Івано-Франківська область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла на 32,1 % (10 місце), що майже вдвічі більше ніж у середньому по країні. Українці абсолютно переважають в усіх районах та містах області, від 92,2 % у Івано-Франківську до понад 99 % у сільських районах.
Львівська область
У Львівській області за даними перепису 2001 р. проживало 2 471 033 українців, що становило 6,6 % їх загальної чисельності в Україні (3 місце після Дніпропетровської та Донецької областей). Львівська область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла на 35,9 % (7 місце), що у 2,15 рази більш ніж у середньому по країні.
Українці становили 94,8 % населення області (6 місце серед регіонів України) і абсолютно переважали в усіх районах та містах області, від 88,1 % у Львові до понад 99 % у сільських районах. Українці становили більшість населення в усіх населених пунктах Львівської області, за винятком сіл Стрілецьке, Добощівка, Пнікут, Лановичі у Мостиському та Самбірському районах, де більшість населення становили поляки.
Рівненська область
На території Рівненської області за даними останнього перепису населення мешкало 1 123 401 українців (18 місце), що становило 3,0 % їх загальної чисельності в Україні. Рівненська область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла на 29,9 % (11 місце), що майже вдвічі більше ніж у середньому по країні.
Українці становили 95,9 % населення області (4 місце) і абсолютно переважали усіх районах та містах, від 83,6 % у Рокитнівському районі до понад 98 % у сільських районах. Українці становили більшість населення в усіх населених пунктах Рівненської області, за винятком деяких сіл на півночі Рокитнівського району, де переважали білоруси.
Тернопільська область
У Тернопільській області за даними перепису 2001 р. мешкало 1 113 516 українців, що становило 3,0 % їх загальної чисельності в Україні (19 місце). За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла лише на 8,1 % (17 місце), що вдвічі менше ніж у середньому по країні.
Тернопільська область є найбільш моноетнічним регіоном України ‒ у 2001 році українці становили тут 97,8 % населення і абсолютно переважали в усіх населених пунктах області. Серед районів та міст обласного підпорядкування їх частка коливалась від 94,8 % у Тернополі до понад 99 % у сільських районах. Бл. 15‒20 % українців Тернопільської області є нащадками депортованих у 1944—1946 рр. українців південно‒східної Польщі. За їх чисельністю Тернопільщина посідає 1 місце серед усіх регіонів України.
Чернівецька область
За даними перепису 2001 р. у найменшій за населенням Чернівецькій області проживало 689 056 українців, що становило 1,8 % їх загальної чисельності в Україні (25 місце, менше лише у Криму та Севастополі). Чернівецька область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла на 33,0 % (9 місце), що у 2 рази більше ніж у середньому по країні.
Українці становили 75,0 % населення Чернівецької області (20 місце серед регіонів України), що є найнижчим показником серед усіх регіонів центральної та західної України. Найменша частка українців зафіксована південних районах області: Герцаївському (5,0 %), Новоселицькому (34,0 %), Глибоцькому (46,5 %), Сторожинецькому (59,6 %) районах, тоді як західні та північні райони (Заставнівський, Вижницький, Путильський, Кіцманський, Кельменецький) були майже мононаціональними, з часткою українців понад 97 %.
Герцаївський район розташований на південному сході області є єдиним районом України, де більшість населення є румунами за національністю. Цей район відзначається і найнижою питомою вагою українців у населенні і найвищою вагою національної меншини серед усіх адміністративних одиниць України. Українці становлять тут 5,0 % населення і є більшістю лише у с. Маморниця. В інших населених пунктах району переважають румуни, які становлять 91,5 % населення (93,8 % разом з молдованами).
У Новоселицькому районі українці становили 34,0 % населення, поступаючись молдованам, яких налічувалося 57,5 % (разом з румунами — 64,3 %). Українці переважали у райцентрі — місті Новоселиця (бл. 55 % населення), а також у 14 з 42 сіл району. Зокрема у селах Рідківці, Топорівці, Чорнівка, Ванчинець, Довжок, Жилівка, Зелений Гай, Котелеве, Подвірне, Рингач, Шишківці, Слобода, Ревківці, Щербинці. І інших 28 селах району переважало молдовсько-румунське населення.
У Глибоцькому районі українці становили 46,5 % (румуни — 45,3 %, молдовани — 6,1 %). Українське населення переважало у райцентрі, селищі Глибока (понад 80 %), а також у 18 з 37 сіл району, зокрема у селах Валя Кузьмина, Слобідка, Кам'янка, Коровія, Корчівці, Луковиця, Кут, Михайлівка, Червона Діброва, Горбівці, Старий та Новий Вовчинець, Стерче, Тарашани, Турятка, Чагор, Черепківці та Петричанка. У інших 19 селах Глибоцького району українці за чисельністю поступалися представникам інших національностей, зокрема молдованам (села — Молодія, Привороки), росіянам-старообрядцям (Біла Криниця) та румунам (Багринівка, Волока, Грушівка, Опришени, Димка, Йорданешти, Карапчів, Купка, Тереблече, Верхні та Нижні Синівці, Станівці, Поляна, Сучевени, Просіка, Просокиряни)
У Сторожинецькому районі українці становили 59,6 % і переважали у північній та центральній частині, тоді як на півдні району більшість населення становили румуни та поляки. Румуни були у більшості у 10 населених пунктах району — селищі Красноїльськ, селах Буденець, Верхні та Нижні Петрівці, Їжівці, Глибочок (Урсоя), Чудей, Аршиця, Ропча, Череш, поляки — у селі Стара Красношора.
У Хотинському районі українці були найчисельнішою національністю у всіх населених пунктах, за винятком с. Колінківці, де переважали молдовани. У Сокирянському районі українці були в меншості лише у селах Грубна (переважали росіяни — старообрядці) та Шишківці (молдовани). У Вижницькому районі — у селі Липовани (відносна більшість населення — старообрядці). У чотирьох районах, Кельменецькому, Заставнівському, Путильському та Кіцманському, українці переважали в усіх населених пунктах.
Центр
До 1930-х років на території центральних областей проживало більше половини чисельності українського населення України. До 1959 р. цей показник зменшився до 43,1 %, у 1989 р. — до 38,8 % і у 2001 р. до 37,7 %. Зростала лише частка Києва, у якому у 1959 р. проживало лише 2,1 % українців України, тоді як у 1989 р. — 5,0 %, а у 2001 р. — 5,6 %. В дев'яти областях без Києва у 1959 р. проживало 41,0 % українців України, у 1989 р. — тільки 33,8 %, і у 2001 р. — 32,1 %.
Центральний регіон у XX ст. характеризувався найнижчими темпами приросту населення, зокрема і українського. За 1959—2001 рр. чисельність українців збільшилась тут лише на 2,2 % (у 7,6 разів менше ніж в середньому по країні). Приріст українського був зафіксований лише у Києві (+1446,9 тис., +218 %) та Київській області (+82,8 тис., +5,7 %), тоді як у інших центральних областях депопуляція українського населення розпочалася ще у 1930-ті роки та продовжувалася у післявоєнний період, найбільше скоротилася чисельність українців у Чернігівській (-312,8 тис., −21,2 %) та Вінницькій (-292,3 тис., −14,9 %) областях.
Станом на 2001 рік, у дев'яти центральних областях та Києві проживало 14 168 245 українців, майже 38 % їх загальної чисельності в Україні. Питома вага українців коливалась від 82,2 % у Києві до 94,9 % у Вінницькій області. В абсолютних цифрах, найбільша кількість українців була зафіксована у Києві (2 110 767, 5,4 % загальноукраїнської чисельності, 4 місце) та Вінницькій області (1 674 135, 4,5 % загальноукраїнської чисельності, 7 місце), найменша — у Кіровоградській області (1 014 616 осіб, 2,7 % загальноукраїнської чисельності, 22 місце)
Вінницька область
У Вінницькій області за даними перепису 2001 р. проживало 1 674 135 українців, що становило 4,5 % їх загальної чисельності в Україні (7 місце). За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зменшилася на 14,9 % (передостаннє 26 місце), а питома вага Вінницької області у чисельності українців скоротилася з 6,1 % у 1959 р. (3 місце) до 4,5 % (7 місце).
Українці становили у 2001 р. 94,9 % населення Вінницької області (1 місце серед областей центру та 5 місце серед усіх регіонів України). У населенні всіх районів та міст обласного підпорядкування більшість населення були українцями, від 87,2 % у Вінниці до понад 98 % у сільських районах. Українці становили більшість населення в усіх населених пунктах Вінницької області, за винятком сіл Новомикільськ Могилів-Подільського, Пилипи-Борівські Томашпільського, Калинівка Тульчинського, Борсків Тиврівського районів та ще декількох невеликих поселень, де переважали росіяни-старообрядці.
Житомирська область
У Житомирській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 254 855 українців, що становило 3,3 % їх загальної чисельності в Україні (15 місце). За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зменшилася на 7,4 % (22 місце), а питома вага Житомирської області у загальній чисельності українців скоротилася на 0,9 в.п., з 4,2 %(12 місце) до 3,3 % (15 місце).
Українці становили у 2001 р. 90,3 % населення Житомирської області (7 місце серед областей центру та 12 місце серед усіх регіонів України). У населенні всіх районів та міст обласного підпорядкування українцями становили більшість населення, від 82,9 % у Житомирі до понад 97 % у сільських районах та у більшості населених пунктів області. Другими за чисельністю були росіяни які проживали переважно у містах. У селах Трудолюбівка, П'ятидуб Малинського, Мамеч Овруцького, Великі Кошарища Коростишівського та Нитине Ємільчинського районів найчисельнішою групою були росіяни-старообрядці. Третьою національністю Житомирської області були поляки, більшість яких проживали у південно-західній частині області і переважали серед населення багатьох сіл Романівський район, Баранівського, Новоград-Волинського, Червоноармійського, Ємільчинського, Володарсько-Волинського, Ружинського, Бердичівського районів.
Київська область
У Київській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 684 803 українців, що становило 4,5 % їх загальної чисельності в Україні (6 місце). Київська область була єдиною з центральних областей, де чисельність українців за 1959—2001 рр. збільшилась, на 5,2 % (18 місце), але питома її питома вага у загальній чисельності українців все одно скоротилася з 4,98 % у 1959 р. до 4,49 % у 2001 р..
Українці становили у 2001 р. 92,5 % населення Київської області (5 місце серед областей центру та 10 місце серед усіх регіонів України). У населенні всіх районів та міст обласного підпорядкування більшість населення були українцями, від 63,3 % у Славутичі і 87,4 % у Броварах та Білій Церкві до понад 97 % у південних сільських районах. Українці становили більшість населення в усіх населених пунктах Київської області, за винятком сіл Рахвалівка та Красилівка Іванківського району, де переважали росіяни-старообрядці.
Кіровоградська область
У Кіровоградській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 254 855 українців, що становило 2,7 % їх загальної чисельності в Україні (22 місце). За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зменшилася на 6,0 % (21 місце), а питома вага Кіровоградської області у загальній чисельності українців скоротилася на 0,7 в.п., з 3,4 % (15 місце) до 2,7 % (22 місце).
Українці становили у 2001 р. 90,1 % населення Кіровоградської області. Вони переважали серед населення всіх районів та міст обласного підпорядкування, від 83,6 % у Світловодську і 83,7 % у Вільшанському районі до понад 96 % у сільських районах. Українці становили абсолютну або відносну більшість населення в усіх населених пунктах Кіровоградської області, за винятком сіл Клинці, Калинівка, Червоний Яр Кропивницького, Воронцівка Новгородківського, Золотарівка, Микільське Світловодського, Камбурліївка, Зибкове Онуфріївського районів, де переважали росіяни-старообрядці та кількох сіл на південному сході Вільшанського району (Станкувате, Мала Мазниця), бе більшість становили болгари. У деяких населених пунктах мешкала значна кількість молдован, які становили до половини населення сіл Арепівка, Червоний Ташлик Новоукраїнського, Котівка, Мартоноша Новомиргородського районів та деяких інших селах центральної частини області.
Полтавська область
У Полтавській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 481 167 українців, що становило 4,0 % їх загальної чисельності в Україні (9 місце). За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зменшилася на 2,9 % (20 місце), а питома вага Полтавської області у загальній чисельності українців скоротилася на 0,8 в.п., з 4,7 % (7 місце) до 3,9 % (9 місце).
Українці становили у 2001 р. 91,4 % населення Полтавської області (6 місце серед областей центру та 11 місце серед усіх регіонів України). У населенні всіх районів та міст обласного підпорядкування більшість населення були українцями, від 77,7 % у Горішніх Плавнях і 83,1 % у Кременчуці до понад 97 % у північних та західних сільських районах. Українці становили більшість населення в усіх населених пунктах Полтавської області, за винятком невеликого села Пругли Зіньківського району (населення 5 осіб), де проживало 2 українців та 3 турків-месхетинців. Месхетинці проживають і у інших селах району, особливо Глинському.
Сумська область
У Сумській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 152 034 українців, що становило 3,1 % їх загальної чисельності в Україні (17 місце). За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зменшилася на 13,4 % (25 місце), а питома вага Сумської області у загальній чисельності українців скоротилася на 1,1 в.п., з 4,14 % (13 місце) до 3,07 % (17 місце).
Українці становили у 2001 р. 88,8 % населення Сумської області (останнє, 9 місце серед областей центру та 14 місце серед усіх регіонів України). Українці переважали у населенні всіх районів та міст обласного підпорядкування, за винятком Путивльського району, де більшість населення становили росіяни. У Недригайлівському, Липоводолинському, Буринському, Роменському, Конотопському, Охтирському, Лебединському районах частка українців сягає понад 97 %, ці райони є одними з найбільш моноетнічних на лівобережній Україні.
Населені пункти, де переважають етнічні росіяни, а українці є у меншості, існують майже у всіх районах області, що межують з Російською Федерацією. Абсолютна більшість таких населених пунктів припадає на Путивльський, Глухівський та Великописарівський райони.
- Путивльський район ‒ м. Путивль та бл. 55 російських сіл (з ~90) переважно у західній частині району, росіян у районі за переписом 2001 р. — бл. 52 %
- Глухівський район ‒ смт. Шалигине та бл. 18 російських сіл на заході району, росіян у районі за переписом 2001 р. — бл. 15 %
- Великописарівський район ‒ 14 російських сіл у північній частині району, росіян у районі за переписом 2001 р. — бл. 25 %
- Тростянецький район ‒ 7 російських сіл на південному заході району, росіян у районі за переписом 2001 р. — бл. 10 %
- Шосткинський район ‒ 6 російських сіл на півночі району, росіян у районі за переписом 2001 р. — бл. 8 %
- Краснопільський район ‒ села Порозок та Верхня Пожня на півдні району.
- Середино-Будський район ‒ частина сіл на кордоні з Росією.
- Сумський район ‒ села Перше Травня та Костянтинівка на півночі району
- Білопільський район ‒ села Старі Вирки та Нові Вирки на північному заході району
Хмельницька область
У Хмельницькій області за даними перепису 2001 р. проживало 1 339 331 українців, що становило 3,6 % їх загальної чисельності в Україні (13 місце). За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зменшилася на 7,8 % (23 місце), а питома вага Хмельницької області у загальній чисельності українців скоротилася на 0,95 в.п., з 4,52 % (9 місце) у 1959 р. до 3,57 % (13 місце) у 2001 р.
Українці становили у 2001 р. 93,9 % населення Хмельницької області (2 місце серед областей центру та 7 місце серед усіх регіонів України). У населенні всіх районів та міст обласного підпорядкування більшість населення були українцями, від 87,7 % у Нетішині і 88,3 % у Хмельницькому до понад 98 % у сільських районах (Білогірський район, Дунаєвецькому, Кам'янець-Подільському, Старокостянтинівському, Старосинявському, Теофіпольському і понад 99 % у Чемеровецькому районі.
Українці переважали у населенні більшості міст та сіл області. Винятками були частина сіл на південному сході, де переважали росіяни-старообрядці та у центрі і заході області, де переважали поляки. Росіяни-старообрядці були найчисельнішою національністю у селах Пилипи-Хребтіївські, Соколівка, Хворосна Новоушицького району та Дружба Віньковецького району. Крім того, вони становили близько половини населення села Петрашівка Віньковецького району.
Польські села розташовувалися переважно у Полонському, Хмельницькому, Городоцькому та Волочиському районах, де була зафіксована найвища питома вага поляків у населенні. У Городоцькому районі вони становили у 2001 р. 7,2 % населення (1989 р. — 9,0 %, 1959 р. — 13,8 %), у Полонському 6,6 % (1989 р. — 8,3 %, 1959 р. — 12,0 %), у Хмельницькому — 3,9 % (1989 р. — 4,4 %, 1959 р. — 11,2 %). Абсолютна більшість поляків Хмельницької області були україномовними, українську назвали рідною 86,2 % з них, тоді як польську тільки 10,9 %. Більшість польськомовних поляків проживають у Хмельницькому районі, у селах Мацьківці, Шаровечка, Олешківці а також у селі Олександрівка Старосинявського району.
Черкаська область
У Черкаській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 301 183 українців, що становило 3,5 % їх загальної чисельності в Україні (14 місце). За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зменшилася на 7,9 % (24 місце), а питома вага Черкаської області у загальній чисельності українців скоротилася на 0,92 в.п., з 4,39 % (11 місце) у 1959 р. до 3,47 % (14 місце) у 2001 р.
У 2001 р. українці становили 93,1 % населення і переважали в усіх районах та населених пунктах Черкаської області, від 83,3 % у Черкасах до понад 98 % у сільських районах західної частини області.
Чернігівська область
У Чернігівській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 155 354 українців, що становило 3,1 % їх загальної чисельності в Україні (16 місце). Чернігівська область є лідером серед усіх регіонів України як за загальними темпами депопуляція, так і за темпами депопуляції українського населення. За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зменшилася на 21,3 % (останнє 27 місце), а питома вага Чернігівської області у загальній чисельності українського населення України скоротилася на 1,49 в.п., з 4,57 %(8 місце) до 3,08 % (16 місце).
У 2001 р. українці становили 93,5 % населення області і переважали у всіх районах містах обласного підпорядкування. Найвищою питомою вагою українців (понад 97—98 %) відзначалися південні та центральні райони, а найнижчою — Чернігів (86,3 %) та північні райони (90—94 %). За винятком смт. Радуль, смт. Добрянка Ріпкинського району, а також деяких сіл Новгород-Сіверського, Семенівського та Сновського районів, українці переважали в усіх населених пунктах області.
Київ
За переписом 2001 р. у Києві налічувалося 2 110 767 українців, 5,6 % їх загальної чисельності в Україні. Київ є лідером серед регіонів за приростом українського населення у 20 ст., за 1919—2001 рр. його кількість зросла більше ніж у 16 разів, зокрема за 1919 ‒ 1959 рр. — у 5,2 рази а 1959 ‒ 2001 рр. — у 3,2 рази. Частка Києва у загальній чисельності українців України збільшилася з прибл. 0,2 % наприкінці XIX ст. до 2,1 % у 1959 р., 5,0 % у 1989 р. і 5,6 % у 2001 р.
Динаміка чисельності українців у Києві:
рік перепису | чисельність українців | середньорічний приріст за міжпереписний період |
1919 | 128 664 | |
1926 | 216 528 | + 7,72 % |
1939 | 450 556 | + 5,80 % |
1959 | 663 851 | + 1,96 % |
1979 | 1 455 579 | + 4,00 % |
1989 | 1 863 674 | + 2,50 % |
2001 | 2 110 767 | + 1,04 % |
За переписом 2001 р. українці становили 82,2 % населення Києва, що на 9,7 в.п. більше ніж у 1989 р. Найвища питома вага українців (понад 84 %) була зафіксована у населенні Святошинського, Голосіївського та Дарницького районів, найнижча (менше 80 %) — у населенні Печерського, Шевченківського та Солом'янського районів.
У 1939 р. у Києві українці становили 53,21 % населення. Вони переважали за чисельністю у 8 з 9 районів міста, крім центрального Ленінського району, де більшість становили євреї (46,1 % проти 35,5 % українців). У іншому центральному районі, Сталінському (пізніше — Радянському), українці були у відносній більшості (44,8 % проти 32,9 % євреїв та 18,0 % росіян). У інших районах Києва у 1939 р. налічувалося понад 50 % українців. Найвищим відсотком (75,5 %) вирізнявся лівобережний Дарницький район.
За Київським переписом населення 1919 р. у Києві налічувалося 128 664 українців, або 23,62 % населення. Найвища питома вага українців була зафіксована на околицях Києва: Пріорці (73,2 %), Пущі-Водиці (49,2 %), Олександрівці (38,4 %), Звіринці (38,1 %), а найнижча — на Подолі та у деяких центральних районах (9 ‒ 16 %)
Динаміка частки українців а також росіян і євреїв у населенні Києва за даними переписів населення:
рік перепису | 1919 | 1926 | 1939 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 |
українці | 23,6 % | 42,3 % | 53,2 % | 60,1 % | 64,8 % | 67,9 % | 72,5 % | 82,2 % |
росіяни | 42,7 % | 24,5 % | 16,5 % | 23,0 % | 22,9 % | 22,1 % | 20,9 % | 13,1 % |
євреї | 21,1 % | 27,4 % | 26,5 % | 13,9 % | 9,3 % | 6,2 % | 3,9 % | 0,7 % |
Схід
На території п'яти східних областей у 2001 р. проживало 10 455 100 українців, 27,8 % їх загальної чисельності в Україні. Порівняно з 1959 р. кількість українців зросла на 21,3 %, що більше ніж в середньому по країні. Частка східних областей у загальній чисельності українського населення зросла на 1 в.п., з 26,8 % у 1959 р. до 27,8 % у 2001 р. Найбільший приріст був зафіксований у Запорізькій (+36,5 %, 6 місце) та Дніпропетровській (+34,4 %, 8 місце) областях, які характиризувалися і найвищим приростом загальної чисельності населення.
Дві області регіону, Дніпропетровська і Донецька, посідали відповідно 1 та 2 місця за загальною чисельністю українського населення. Їх налічувалося за переписом 2001 року 2 825 781 (7,5 % від загальної чисельності) і 2 744 149 (7,3 %) відповідно. З початку 1950-х років і до середини 1970-х лідером за кількістю українців була Донецька область і тільки у 1979 р. вона вперше поступилася Дніпропетровській.
Українці у 2001 р. становили 66,4 % населення східних областей, від 56,9 % у Донецькій до 79,3 % у Дніпропетровській. Серед сільського населення частка українців є значно більшою і перевищує 80 %. Так у Донецькій області українці становили 73,5 % сільського населення проти 55,0 % міського, у Харківській 81,4 % проти 67,8 %, у Луганській 72,7 % проти 55,6 %.
Попри стабільний приріст чисельності українців у радянський період, східні області були лідерами за темпами падіння частки українців у населенні. Так, у Дніпропетровській області їх частка зменшилася з 77,8 % у 1959 р. до 71,6 % у 1989 р., Донецькій з 55,6 % до 50,7 %, Луганській з 57,8 % до 51,9 %, Запорізькій з 68,3 % до 63,1 %, Харківській з 68,8 % до 62,8 %. Проте у 1989—2001 рр. частка українців зросла в усіх східних областях, і перевищила показники 1959 р.
Дніпропетровська область
У Дніпропетровській області за даними перепису 2001 р. проживала найбільша кількість українців серед усіх регіонів України (2 825 781 осіб, абл 7,5 % їх загальної чисельності. Дніпропетровська область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла на 34,4 % (8 місце), що у 2,1 рази більш ніж у середньому по країні. Питома вага Дніпропетровської області у чисельності українців України збільшилася з 6,54 % у 1959 р. (2 місце) до 7,53 % у 2001 р. (1 місце).
У 2001 р. на українців припадало 79,3 % населення Дніпропетровської області, що є найвищим показником серед областей східної України. Серед міського населення українці становили 77,1 %, серед сільського — 90,4 %. За винятком Тернівської міськради, де більшість населення були росіянами за національністю (52,9 %), українці переважали в усіх районах та містах обласного підпорядкування області. Їх найвища питома вага була зафіксована у північних та східних районах: Петриківському (95,2 %), Царичанському (94,9 %), Покровському (94,2 %), Межівському (94,0 %), а найнижча — у містах, розташованих на території Західного Донбасу: Тернівці (43,5 %), Першотравенську (60,4 %), Павлограді (72,3 %). Найвища частка українців у містах обласного підпорядкування була зафіксована у Вільногірську (85,8 %), Новомосковську та Синельниковому (по 84,5 %).
У більшості населених пунктів області українці були найчисельнішою національністю, за винятком сіл Борисівка Нікопольського району, Нова Дача, Степ, Свідівок, Богдано-Вербки, Тельмана, Мерцалівка, Богданівка Павлоградського району, Осадче, Нововербське, Сонцеве Петропавлівського району, у яких переважали росіяни.
Донецька область
У Донецькій області за даними перепису 2001 р. проживало 2 744 149 українців, що становило 7,3 % їх загальної чисельності в Україні (2 місце після Дніпропетровської області). Донецька область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла на 15,9 % (19 місце), що приблизно дорівнює середньому приросту по країні. Питома вага Донецької області у чисельності українців України зменшилася з 7,36 % у 1959 р. (1 місце) до 7,31 % у 2001 р. (2 місце)
Українці становили 56,9 % населення Донецької області, зокрема серед міського населення 55,0 %, сільського 73,5 %, і були найчисельнішою національністю у всіх районах та більшості міст обласного підпорядкування, за винятком міст Єнакієве, Макіївка та Донецьк, де переважали росіяни. Найвища питома вага українського населення була зафіксована у північних (слобожанських) та північно-західних районах: Олександрівському (91,9 %), Добропільському (89,4 %), Слов'янському (87,1 %), Покровському (86,8 %), Лиманському (83,3 %) районах, а найнижча (50 ‒ 65 %) ‒ у південних приазовських районах Нікольському, Новоазовському, Мангушському, Бойківському, Старобешівському.
Серед міст найвищою часткою українців у населенні характеризувалися міста Лиман (84,4 %), Покровськ (75,0 %), Слов'янськ (73,1 %), Добропілля (71,3 %) та Краматорськ (70,2 %), а найнижчою ‒ міста Єнакієве (40,8 %), Макіївка (43,0 %), Донецьк (46,6 %), Жданівка (48,1 %), Сніжне (48,8 %), Маріуполь (49,3 %) та Харцизьк (49,7 %).
Запорізька область
У Запорізькій області за даними перепису 2001 р. проживало 1 364 095 українців, що становило 3,6 % їх загальної чисельності в Україні (12 місце). Запорізька область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла на 36,5 % (6 місце), що у 2,2 рази більш ніж у середньому по країні. Питома вага Запорізької області у чисельності українців України збільшилася з 3,11 % у 1959 р. (18 місце) до 3,63 % у 2001 р. (12 місце)
Українці становили 70,8 % населення Запорізької області, зокрема серед міського населення 68,8 %, сільського 77,0 %, і переважали в усіх районах та містах області. Питома вага українців у населенні коливалася від 90‒95 % у північно‒східних районах (Гуляйпільському, Новомиколаївському, Пологівському, Оріхівському, Чернігівському, Більмацькому) до 50‒60 % у південних містах (Мелітополі, Бердянську) та районах (Приморському, Приазовському, Мелітопольському, Якимівському).
Луганська область
У Луганській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 472 37 українців, що становило 3,9 % їх загальної чисельності в Україні (10 місце). За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла а 4,0 % (18 місце), що вчетверо менше ніж у середньому по країні. Луганська область була єдиною областю сходу, де спостерігалося зменшення чисельності українського населення у 1989—2001 р. Питома вага Луганської області у чисельності українців України зменшилася з 4,40 % у 1959 р. (10 місце) до 3,92 % у 2001 р. (10 місце)
Українці становили 58,0 % населення Луганської області, зокрема серед міського населення 55,6 %, сільського 72,7 %, і переважали у 16 з 18 районів та у 10 з 14 міст обласного підпорядкування. Питома вага українців у населенні коливалася в межах від 90‒95 % у північних районах (Марківському, Новопсковському, Сватівському, Білокуракинському) до менше ніж 50 % у Станично-Луганському, Краснодонському районах та містах Луганськ, Краснодон, Свердловськ, Красний Луч, Антрацит та Стаханов. У цих районах і містах, за винятком Луганська та Антрацита, найчисельнішою національністю були росіяни.
Харківська область
У Харківській області за даними перепису 2001 р. проживало 2 048 699 українців, що становило 5,5 % їх загальної чисельності в Україні (5 місце). Харківська область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла на 18,1 % (14 місце), що приблизно дорівнює середньому приросту по країні. Питома вага Харківської області у чисельності українців України збільшилася з 5,39 % у 1959 р. (5 місце) до 5,46 % у 2001 р. (5 місце)
Українці становили 70,8 % населення Харківської області, зокрема серед міського населення ‒ 67,8 %, серед сільського ‒ 81,4 %, та переважали в усіх районах та містах обласного підпорядкування. Найвища питома вага українців (понад 92 %) була зафіксована у північно‒західних районах: (Богодухівському, Краснокутському, Валківському, Коломацькому), а також у деяких південних (Сахновщинському, Близнюківському) та східних (Печенізькому, Шевченківському, Борівському) районах. Найнижча питома вага українців була зафіксована у містах Чугуїв (54,6 %), Первомайський (56,2 %), Харків (61,0 %), а також у Чугуївському (57,0 %) та Первомайському (63,5 %) районах.
Південь
На території трьох південних областей та Криму за переписом 2001 р. проживало 4 115 018 українців, або 11,0 % їх загальної чисельності в Україні. Порівняно з 1959 р. кількість українців зросла на 42,7 %, що є найвищим показником серед усіх макрорегіонів. більше ніж в середньому по країні. Найбільший приріст був зафіксований у Криму з Севастополем (+115,4 %, 2 місце після Києва), найменший ‒ у Миколаївський області (+25,7 %, 12 місце). Частка півдня у загальній чисельності українського населення за 1959 ‒ 2001 рр. зросла на 2 в.п., з 9,0 % до 11,0 %.
Найбільша кількість українців була зафіксована у Одеській області (1 542 341 осіб, 8 місце по Україні), найменша ‒ у Криму з Севастополем (689 056, останнє місце серед регіонів України), зокрема у АРК ‒ 492 227 осіб та у Севастопольській міськраді ‒ 84 420 осіб.
Українці за переписом 2001 р. становили 56,4 % населення південних областей, що є найнижчим показником серед усів макрорегіонів. При цьому на Кримському півострові українців налічувалося лише 24,0 %, тоді як на материковій частині ‒ 72,3 %. Найвища питома вага українського населення спостерігалася у Херсонській (82,0 %) та Миколаївській (81,9 %) областях, найнижча ‒ у Севастополі (22,4 %) та Автономній республіці Крим (24,3 %).
Крим
У Криму в межах Автономної Республіки Крим та Севастополя за даними перепису 2001 р. проживало 576 647 українців, що становило 1,5 % їх загальної чисельності в Україні (найменше серед усіх регіонів України). Зокрема на території Автономної республіки Крим мешкало 492 227 українців, на території Севастопольської міськради ‒ 84 420. За 1959 ‒ 2001 рр. чисельність українців на півострові зросла на 115,4 % (2 місце після Києва), що у 6,9 рази більш ніж у середньому по країні. Особливо швидко збільшувалася їх чисельність у 1959 ‒ 1989 рр., коли українське населення Криму збільшилася на 133,8 %, а питома вага у чисельності українців України ‒ вдвічі, з 0,83 % у 1959 р. до 1,67 % у 1989 р., зменшившись у 2001 р. до 1,54 %.
Динаміка чисельності та частки українців у Криму (з Севастополем) за даними переписів
1897 | 1926 | 1939 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | |
кількість українців | 64 703 | 77 405 | 154 123 | 267 659 | 480 733 | 547 336 | 625 919 | 576 647 |
частка у населенні | 11,84 % | 10,84 % | 13,68 % | 22,28 % | 26,51 % | 25,01 % | 25,46 % | 24,01 % |
Українці становили у 2001 р. 24 % населення Кримського півострова, зокрема у межах АРК ‒ 24,3 %, у Севастополі ‒ 22,4 %. Найвища питома вага українців була зафіксована у районах Красноперекопському (43,4 %, 1 місце), Роздольненському (40,1 %), Первомайському (37,9 %, 1 місце), Джанкойському (33,8 %), містах Красноперекопську (40,9 %) і Армянську (36,2 %), а найнижча ‒ у містах Керч (15,4 %), Судак (17,6 %), Феодосія (18,8 %), а також у Білогірському (16,2 %) та Кіровському (17,6 %) районах.
Миколаївська область
У Миколаївській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 034 446 українців, що становило 2,8 % їх загальної чисельності в Україні (20 місце). Миколаївська область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла на 25,7 % (12 місце), що у півтора рази більш ніж у середньому по країні. Питома вага Миколаївської області у чисельності українців України збільшилася з 2,56 % у 1959 р. (21 місце) до 2,76 % у 2001 р. (20 місце).
Українці становили у 2001 р. 81,9 % населення Миколаївської області, зокрема серед міського населення ‒ 78,2 %, серед сільського ‒ 89,1 %. Серед районів та міст обласного підпорядкування найнижчою питомою вагою українців у населенні відзначаються Миколаїв (72,7 %) та Южноукраїнськ (73,9 %), а найвищою (понад 94 %) ‒ Кривоозерський, Врадіївський, Доманівський та Новобузький райони.
Одеська область
У Одеській області за даними перепису 2001 р. проживало 1 542 341 українців, що становило 4,1 % їх загальної чисельності в Україні (8 місце). Одеська область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959—2001 рр. чисельність українців у області зросла на 37,2 % (5 місце), що у 2,2 рази більш ніж у середньому по країні. Питома вага Одеської області у чисельності українців України збільшилася з 3,50 % у 1959 р. (14 місце) до 4,11 % у 2001 р. (8 місце)
Українці становили у 2001 р. 62,8 % населення Одеської області, зокрема серед міського ‒ 62,3 %, серед сільського ‒ 63,7 %. У Буджаку (південній частині області) на українців припадало 40,2 % населення, тоді як у північній частині області (включно з Одесою) ‒ 70,4 %.
Національний склад частин Одеської області:
населення, 2001 | українці | росіяни | болгари | молдовани | гагаузи | інші | |
Північна частина | 1 835 099 | 70,4 % | 20,9 % | 1,1 % | 2,5 % | 0,2 % | 4,9 % |
Буджак | 620 567 | 40,2 % | 20,2 % | 20,9 % | 12,7 % | 4,0 % | 2,0 % |
Одеська область | 2 455 666 | 62,8 % | 20,7 % | 6,1 % | 5,0 % | 1,1 % | 4,3 % |
Найвища частка українців у населенні була зафіксована у північних та північно-східних районах: Савранському (95,0 %), Кодимському (94,8 %), Миколаївському (91,8 %), Любашівському (90,6 %), найнижча ‒ у південно-західних районах Буджаку: Болградському (7,5 %), Ренійському (17,7 %), Тарутинському (24,5 %), Арцизькому (27,4 %), Ізмаїльському (28,9 %).
Українці були найчисельнішою національністю у більшості районів та міст обласного підпорядкування, за винятком районів:
- Болградського ‒ 7,5 % (болгари 60,8 %, гагаузи 18,7 %, росіяни 8,0 %)
- Ренійського ‒ 17,7 % (молдовани 49,0 %)
- Тарутинського ‒ 24,5 % (болгари 37,5 %)
- Арцизького ‒ 27,4 % (болгари 39,0 %)
- м.Ізмаїл ‒ 38,0 % (росіяни 43,7 %)
У відносній більшості українці були у Ізмаїльському (28,9 %), Саратському (43,9 %) та Кілійському (44,6 %) районах області.
Херсонська область
У Херсонській області за даними перепису 2001 р. проживало 961 584 українців, що становило 2,6 % їх загальної чисельності в Україні (24 місце). Херсонська область є одним із 14 регіонів України, у яких було зафіксоване зростання кількості українців у всі міжпереписні періоди, починаючи з 1959 р. За 1959 ‒ 2001 рр. чисельність українців у області зросла на 43,9 % (4 місце), що у 2,6 рази більш ніж у середньому по країні. Питома вага Одеської області у чисельності українців України збільшилася з 2,08 % у 1959 р. (23 місце) до 2,56 % у 2001 р. (24 місце).
Українці становили у 2001 р. 82,0 % населення Херсонської області, зокрема серед міського населення ‒ 78,5 %, серед сільського ‒ 87,2 %. Серед районів та міст обласного підпорядкування найнижча питома вага українців була зафіксована у Генічеському районі (бл. 60 %) та Новій Каховці (71,2 %), найвища (понад 94 %) ‒ у північних районах: Нововоронцовському, Великоолександрівському, Високопільському, Горностаївському.
Урбанізація
Частка українців у населенні обласних центрів (переписи 1926, 1959, 1989, 2001 років)
місто | 1926 | 1959 | 1989 | 2001 |
---|---|---|---|---|
Тернопіль | 77,2 | 91,2 | 94,1 | |
Луцьк | 76,0 | 86,0 | 92,5 | |
Івано-Франківськ | 66,0 | 80,4 | 92,3 | |
Рівне | 66,7 | 84,2 | 91,6 | |
Хмельницький | 39,0 | 57,6 | 79,0 | 88,4 |
Львів | 59,4 | 79,1 | 88,1 | |
Полтава | 67,4 | 79,7 | 80,0 | 87,7 |
Вінниця | 41,4 | 60,2 | 77,4 | 87,2 |
Чернігів | 57,0 | 80,2 | 86,3 | |
Кропивницький | 44,6 | 75,0 | 76,9 | 85,8 |
Суми | 80,7 | 80,3 | 79,4 | 84,5 |
Черкаси | 62,0 | 71,0 | 76,4 | 83,3 |
Житомир | 33,5 | 56,4 | 71,8 | 82,9 |
Київ | 42,3 | 60,1 | 72,5 | 82,2 |
Чернівці | 41,8 | 66,5 | 79,9 | |
Ужгород | 50,2 | 69,8 | 77,8 | |
Херсон | 36,0 | 66,0 | 75,7 | |
Миколаїв | 29,9 | 59,7 | 63,2 | 72,7 |
Дніпро | 36,0 | 61,5 | 62,5 | 72,3 |
Запоріжжя | 47,5 | 60,5 | 61,3 | 70,6 |
Одеса | 17,6 | 41,5 | 48,9 | 61,7 |
Харків | 38,6 | 50,6 | 50,4 | 61,0 |
Луганськ | 43,5 | 48,3 | 41,9 | 49,6 |
Донецьк | 26,2 | 40,7 | 46,6 | |
Севастополь | 11,5 | 17,2 | 20,7 | 22,4 |
Сімферополь | 8,3 | 19,1 | 20,8 |
Перепис 2001
За даними перепису 2001 року, 63 % етнічних українців були жителями міст та селищ міського типу, що на 4,2 % менше ніж в середньому по Україні (67,2 %). За рівнем урбанізації серед 16 найбільших етносів українці випереджали тільки румунів (22 %), молдован (29 %), кримських татар (34 %), угорців (36 %) та болгар (41 %).
чисельність | частка | |
міських жителів | 23 658 227 | 63,0 % |
сільських жителів | 13 883 466 | 37,0 % |
всього українців | 37 541 693 | 100,0 % |
Чисельність українців серед міських та сільських жителів областей:
українців у містах | українців у селах | рівень урбанізації українського населення | |
---|---|---|---|
АР Крим | 282 827 | 209 400 | 57,5 % |
Вінницька область | 738 453 | 935 682 | 44,1 % |
Волинська область | 499 139 | 525 816 | 48,7 % |
Дніпропетровська область | 2 274 410 | 551 371 | 80,5 % |
Донецька область | 2 391 461 | 352 688 | 87,1 % |
Житомирська область | 670 751 | 584 104 | 53,5 % |
Закарпатська область | 356 711 | 653 416 | 35,3 % |
Запорізька область | 999 327 | 364 768 | 73,3 % |
Івано-Франківська область | 554 946 | 816 296 | 40,5 % |
Київська область | 933 110 | 751 693 | 55,4 % |
Кіровоградська область | 597 001 | 417 615 | 58,8 % |
Луганська область | 1 213 048 | 259 328 | 82,4 % |
Львівська область | 1 410 494 | 1 060 539 | 57,1 % |
Миколаївська область | 653 015 | 381 431 | 63,1 % |
Одеська область | 1 000 104 | 542 237 | 64,8 % |
Полтавська область | 833 567 | 647 600 | 56,3 % |
Рівненська область | 509 728 | 613 673 | 45,4 % |
Сумська область | 732 449 | 419 585 | 63,6 % |
Тернопільська область | 460 970 | 652 546 | 41,4 % |
Харківська область | 1 536 698 | 512 001 | 75,0 % |
Херсонська область | 551 203 | 410 381 | 57,3 % |
Хмельницька область | 656 382 | 682 949 | 49,0 % |
Черкаська область | 668 535 | 632 648 | 51,4 % |
Чернівецька область | 296 368 | 392 688 | 43,0 % |
Чернігівська область | 648 179 | 507 175 | 56,1 % |
Київ | 2 110 767 | - | 100,0 % |
Севастополь | 78 584 | 5 836 | 93,1 % |
Україна | 23 658 227 | 13 883 466 | 63,0 % |
Внаслідок порівняно низького рівня урбанізації, частка українців серед сільського населення (87,0 %) є суттєво вищою ніж серед міського населення (73,3 %) та загалом населення України (77,8 %).
Серед міст обласного підпорядкування частка українців за переписом 2001 року коливалась в межах від 15,4 % у м. Керч до 98,5 % у м. Яремче. Серед населення обласних центрів найвища питома вага українців зафіксована у Тернополі (94,1 %), Луцьку (92,5) та Івано-Франківську (92,3 %), найнижча — у Сімферополі (20,8 %), Севастополі (22,4 %) та Донецьку (46,6 %).
У більшості міст обласного підпорядкування за межами Автономної республіки Крим українці за переписом 2001 року були найбільшою національністю, за винятком міст:
- Краснодон (Луганська обл.) — 29,7 % (росіяни 63,3 %)
- Ізмаїл (Одеська обл.) — 38,2 % (росіяни 43,7 %, болгари 10,0 %, молдовани 4,3 %)
- Берегове (Закарпатська обл.) — 38,9 % (угорці 48,1 %, цигани 6,4 %, росіяни 5,4 %)
- Єнакієве (Донецька обл.) — 40,3 % (росіяни 54,0 %)
- Макіївка (Донецька обл.) — 43,0 % (росіяни 50,8 %)
- Тернівка (Дніпропетровська обл.) — 43,4 % (росіяни 52,9 %)
- Красний Луч (Луганська обл.) — 40,8 % (росіяни 55,0 %)
- Свердловськ (Луганська обл.) — 42,9 % (росіяни 52,7 %)
- Стаханов (Луганська область) — 45,1 % (росіяни 50,1 %)
- Донецьк (Донецька обл.) — 46,6 % (росіяни 48,2 %)
У межах Автономної Республіки Крим українці у всіх містах були другим за чисельністю етносом після росіян. Їх частка у населенні коливалась в межах від 15,4 % у Керчі до 40,9 % у Красноперекопську.
міському | сільському |
Перепис 1989
За даними перепису 1989 року, у містах та селищах проживало 55,7 % українців УРСР (18 282 950 осіб), у селах ‒ 44,3 % (14 542 423 осіб). Найвища урбанізація серед етнічних українців за межами Києва була зафіксована у Донецькій обл. (80,2 %), найнижча у Закарпатській обл. (37,7 %). Українці у 1989 р. становили 65,8 % міського населення республіки та 88,0 % сільського населення.
Частка міського населення серед українців у регіонах УРСР за переписом 1989 р.
урбанізація | регіон |
>80 % | м. Київ, Донецька обл. |
70-80 % | Дніпропетровська, Луганська обл. |
60-70 % | Запорізька, Харківська |
50-60 % | Кримська, Кіровоградська, Львівська, Миколаївська, Одеська, Полтавська, Сумська, Херсонська обл. |
40-50 % | Волинська, Житомирська, Київська, Рівненська, Хмельницька, Черкаська, Чернівецька, Чернігівська обл. |
30-40 % | Вінницька, Закарпатська, Івано-Франківська, Тернопільська обл. |
міському | сільському |
Перепис 1970
За даними перепису 1970 року, у містах та селищах проживало 45,8 % українців УРСР (16 164 254 осіб), у селах ‒ 54,2 % (19 119 603 осіб). Найвища урбанізація серед етнічних українців за межами Києва була зафіксована у Донецькій обл. (82,3 %), найнижча — у Вінницькій обл. (21,0 %). Українці у 1970 р. становили 62,9 % міського населення республіки та 89,2 % сільського населення.
Частка міського населення серед українців у регіонах УРСР за переписом 1970 р.
урбанізація | регіон |
>80 % | м. Київ, Донецька обл. |
70-80 % | Луганська, Дніпропетровська обл. |
60-70 % | Харківська, Запорізька обл. |
40-50 % | Крим, Херсонська, Одеська, Миколаївська, Львівська, Сумська, Кіровоградська обл. |
30-40 % | Полтавська, Черкаська, Київська, Чернігівська, Чернівецька обл. |
20-30 % | Волинська, Житомирська, Івано-Франківська, Закарпатська, Рівненська, Хмельницька, Тернопільська, Вінницька обл. |
Перепис 1959
За переписом 1959 року у містах та селищах міського типу проживало 45,7 % мешканців УРСР. Серед етнічних українців цей показник був дещо меншим, близько 40 %, що, однак, було майже у 4 рази більше ніж у 1926 р. Частка українців у міському населенні продовжувала зростати і у більшості міст вони стали становити більше половини населення.
Перепис 1939
Перепис населення 1939 року зафіксував на у містах УРСР 6,74 млн українців, що становило 60,2 % міського населення. Кількість українців у містах республіки зросла за 13 років у 2,7 рази, а питома вага у міському населенні майже на 13 % (з 47,3 % до 60,2 %). При цьому показник урбанізації серед етнічних українців зріс порівняно з 1926 р. у 2,6 рази, з 10,8 % до 28,5 %, проте залишався нижчим ніж в середньому по УРСР (36,2 %). Інтенсивний процес урбанізації українців у 1926—1939 рр. супроводжувався швидкою депопуляцією сільського українського населення, чисельність якого в межах УРСР зменшилась за 13 років на 18 % (3,75 млн осіб), а питома вага селян у загальній чисельності українців — з 89,1 % у 1926 р. до 71,5 % у 1939 р.
чисельність | частка | |
міських жителів | 6 738 235 | 28,5 % |
сільських жителів | 16 929 274 | 71,5 % |
всього українців | 23 667 509 | 100,0 % |
Перепис 1926
За даними перепису 1926 року, перед самим початком індустріалізації та колективізації, відсоток міського населення серед українців УРСР становив лише 10,9 %, що у 1,7 рази менше за середнє по республіці (18,5 %). Таким чином, становлячи 80,1 % населення УРСР, на українців припадало лише 47,3 % міського населення республіки, тоді як сільського ‒ 87,5 %
чисельність | частка | |
міських жителів | 2 536 499 | 10,9 % |
сільських жителів | 20 682 361 | 89,1 % |
всього українців | 23 218 860 | 100,0 % |
Серед 15 найбільших міст УРСР (з населенням понад 50 тис. осіб) у 1926 р. абсолютну більшість населення українці мали лише у Полтаві (68,5 %), а відносну більшість — у Запоріжжі (47,5 %), Кропивницькому (44,6 %), Києві (42,3 %), Вінниці (41,4 %), Харкові (38,6 %) та Дніпрі (36,0 %). У Луганську, Херсоні, Миколаєві та Донецьку українці були другими після росіян, у Кременчуці, Житомирі та Бердичеві — другими після євреїв, у Одесі ‒ третіми після росіян та євреїв.
Українці у населенні найбільших міст УРСР (перепис 1926 року) | ||
---|---|---|
Місто | Населення міста тис. | Частка українців у населенні |
Суми | 44 213 | 80,7 % |
Полтава | 91 763 | 68,5 % |
Черкаси | 39 511 | 62,0 % |
Чернігів | 35 234 | 57,0 % |
Запоріжжя | 55 533 | 47,5 % |
Зинов'євськ (Кропивницький) | 66 384 | 44,6 % |
Луганськ | 71 553 | 43,5 % |
Київ | 512 088 | 42,3 % |
Вінниця | 57 848 | 41,4 % |
Кременчук | 58 717 | 40,6 % |
Проскурів (Хмельницький) | 31 989 | 39,0 % |
Харків | 415 400 | 38,6 % |
Житомир | 76 597 | 37,2 % |
Херсон | 58 691 | 36,0 % |
Дніпропетровськ (Дніпро) | 232 336 | 36,0 % |
Миколаїв | 104 724 | 29,9 % |
Бердичів | 55 556 | 26,4 % |
Донецьк | 105 242 | 26,2 % |
Одеса | 417 690 | 17,6 % |
Перепис 1897
Чисельність міських та сільських жителів серед україномовного населення та рівень урбанізації за даними перепису 1897 року
губернія | чисельність україномовного населення | міського населення | сільського населення | |||
---|---|---|---|---|---|---|
Волинська | 2 095 537 | 46 060 | 2,2 % | 2 049 477 | 97,8 % | |
Катеринославська | 1 456 369 | 65 166 | 4,5 % | 1 391 203 | 95,5 % | |
Київська | 2 819 145 | 129 354 | 4,6 % | 2 689 791 | 95,4 % | |
Подільська | 2 442 819 | 72 188 | 3,0 % | 2 370 631 | 97,0 % | |
Полтавська | 2 583 133 | 156 752 | 6,1 % | 2 426 381 | 93,9 % | |
Таврійська | 611 121 | 30 197 | 4,9 % | 580 924 | 95,1 % | |
Харківська | 2 009 411 | 198 774 | 9,9 % | 1 810 637 | 90,1 % | |
Херсонська | 1 462 039 | 135 862 | 9,3 % | 1 326 177 | 90,7 % | |
Чернігівська | 1 526 072 | 102 184 | 6,7 % | 1 423 888 | 93,3 % | |
Всього | 17 005 646 | 936 537 | 5,5 % | 16 069 109 | 94,5 % |
Міста з найвищою часткою українського (україномовного) населення за переписом 1897 року
місто | губернія | населення | україномовного населення | частка |
---|---|---|---|---|
Краснокутськ | Харківська | 6 860 | 6 767 | 98,6 % |
Недригайлів | Харківська | 5 873 | 5 778 | 98,4 % |
Золочів | Харківська | 6 573 | 6 413 | 97,6 % |
Лебедин | Харківська | 14 301 | 13 703 | 95,8 % |
Богодухів | Харківська | 11 752 | 11 169 | 95,0 % |
Валки | Харківська | 7 938 | 7 343 | 92,5 % |
Білопілля | Харківська | 15 215 | 13 951 | 91,7 % |
Глинськ | Полтавська | 3 533 | 3 212 | 90,9 % |
Міста з найбільшою чисельністю українського (україномовного) населення за переписом 1897 року (в межах українських губерній Російської імперії)
місто | губернія | україномовного населення | частка |
---|---|---|---|
Київ | Київська | 55 064 | 22,2 % |
Харків | Харківська | 45 092 | 25,9 % |
Одеса | Херсонська | 37 925 | 9,4 % |
Полтава | Полтавська | 30 086 | 56,0 % |
Ніжин | Чернігівська | 21 733 | 67,7 % |
Охтирка | Харківська | 20 390 | 87,1 % |
Суми | Харківська | 19 440 | 70,5 % |
Кременчук | Полтавська | 18 980 | 30,1 % |
Катеринослав | Катеринославська | 17 787 | 15,8 % |
Аккерман | Бессарабська | 15 183 | 53,7 % |
Єлисаветград | Херсонська | 14 523 | 23,6 % |
Білопілля | Харківська | 13 951 | 91,7 % |
Ромни | Полтавська | 13 856 | 61,6 % |
Лебедин | Харківська | 13 703 | 95,8 % |
Вікова структура
Вікова структура українців України є дещо молодшою, ніж у середньому по країні. Так, у 2001 р. особи віком до 15 років становили серед них 17,6 % чисельності (в середньому по Україні 16,5 %), особи віком понад 65 років — 14,1 % (по Україні 14,4 %). Серед 9 найбільших народів України українці посідали 4 місце за часткою дітей до 15 років, після кримських татар (23,2 %), румунів (23,2 %) та угорців (18,9 %). За часткою населення віком понад 65 років українці у 2001 р. посідали 5 місце серед 9 найбільших етносів, після поляків (27,7 %), білорусів (23,7 %), росіян (15,7 %) та болгар (15,6 %).
Вікова структура серед українців за національністю, 2001 рік
Вік | Чисельність, тис. | Частка |
---|---|---|
0-14 | 6 608 383 | 17,6 % |
15-64 | 25 649 015 | 68,3 % |
>65 | 5 284 295 | 14,1 % |
Вікова структура українського населення у містах і селах за переписом 2001 р. (серед тих, хто вказав свій вік)
українці | 0 — 14 | 15 — 64 | 65 + | |||
міські | 3 986 364 | 16,9 % | 17 023 615 | 72,0 % | 2 644 955 | 11,2 % |
сільські | 2 622 019 | 18,9 % | 8 622 028 | 62,1 % | 2 639 210 | 19,0 % |
всі | 6 608 383 | 17,6 % | 25 645 643 | 68,3 % | 5 284 165 | 14,1 % |
У різних вікових групах спостерігалася різна представленість українців у населенні України. Серед осіб віком понад 90 років (до 1911 р.н.) частка українців під час перепису 2001 р. становила понад 80 %. Починаючи з осіб 1910-х років народження частка українців постійно зменшується до вікової когорти 45—54 рр. (1947—1956 рр.н.), де і зафіксовано найнижчу питому вагу українців (73 %) серед усіх вікових когорт та найвищу питому вагу представників етнічних меншин (27 %). Починаючи з вікових когорт молодше 45 років частка українців неухильно підвищується, перевищуючи 80 % серед усіх вікових груп молодше 25 років. Найвищий відсоток українців зафіксовано у наймолодших вікових когортах до 9 років — понад 84 %.
Частка українців серед населення різних вікових когорт за переписом 2001 року
роки народження | вік | все населення % | міське населення % | сільське населення % |
---|---|---|---|---|
1997-2001 | 0 — 4 | 84,8 | 81,7 | 89,5 |
1992-1996 | 5 — 9 | 84,0 | 80,7 | 89,2 |
1987-1991 | 10 — 14 | 81,5 | 78,3 | 87,6 |
1982-1986 | 15 — 19 | 81,3 | 79,4 | 86,3 |
1977-1981 | 20 — 24 | 80,3 | 77,7 | 86,9 |
1972-1976 | 25 — 29 | 79,5 | 76,2 | 87,3 |
1967-1971 | 30 — 34 | 77,9 | 73,8 | 86,8 |
1962-1966 | 35 — 39 | 76,6 | 72,7 | 85,4 |
1957-1961 | 40 — 44 | 74,9 | 71,1 | 84,2 |
1952-1956 | 45 — 49 | 73,5 | 69,6 | 83,2 |
1947-1951 | 50 — 54 | 73,2 | 68,7 | 84,7 |
1942-1946 | 55 — 59 | 76,3 | 70,4 | 87,7 |
1937-1941 | 60 — 64 | 75,5 | 68,8 | 87,6 |
1932-1936 | 65 — 69 | 74,6 | 65,7 | 87,6 |
1927-1931 | 70 — 74 | 75,9 | 66,4 | 89,0 |
1922-1926 | 75 — 79 | 76,5 | 65,9 | 90,0 |
1917-1921 | 80 — 84 | 77,3 | 66,6 | 90,3 |
1912-1916 | 85 — 89 | 78,0 | 67,3 | 90,9 |
1907-1911 | 90 — 94 | 80,8 | 69,7 | 91,7 |
1902-1906 | 95 — 99 | 81,6 | 70,1 | 92,3 |
до 1901 р.н. | 100+ | 80,6 | 66,9 | 90,8 |
все населення | 77,8 | 73,3 | 87,0 |
Місце народження
Із загальної чисельності українців України у 2001 р. 97,3 % осіб народилися на території України. Серед міських українців уродженцями України були 96,7 % осіб, серед сільських — 98,2 %. Уродженцями інших країн були 999 983 українців (2,7 %), серед яких найбільш чисельними були уродженці Росії (531 242 осіб, 53,1 %), Польщі (135 886 осіб, 13,6 %) та Казахстану (99 141 осіб, 9,9 %).
Серед українців, народжених за межами України, налічувалося уродженців:
- Країн СНД — 782 262
- Російської Федерації — 531 242
- Казахстану — 99 141
- Молдови — 49 965
- Білорусі — 38 286
- інших країн — 63 628
- країн Європи — 210 932
- країн Америки — 1 655
- країн Азії — 4 654
- країн Африки — 408
- країн Австралії, Океанії — 72
Українці у 2001 р. становили 85,1 % населення, народженого на території України (36,52 млн з 42,91 млн), тоді як серед громадян України народжених за її межами, частка українців становила лише 19,2 %.
чисельність | українці | росіяни | білоруси | молдовани | кримські татари | болгари | угорці | румуни | поляки | інші | нац-сть не вказано | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
народжені на території України | 42 909 474 | 85,1 % | 11,6 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,2 % | 0,5 % | 0,4 % | 0,3 % | 0,3 % | 0,9 % | 0,2 % |
народжені за межами України | 5 331 428 | 19,2 % | 63,2 % | 3,8 % | 1,5 % | 3,2 % | 0,2 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,3 % | 6,3 % | 2,2 % |
Статевий склад
У 2001 р. українське населення за статтю розподілялося таким чином:
- чоловіки ‒ 17 431 219 ‒ 46,4 % (середнє по Україні ‒ 46,3 %)
- жінки ‒ 20 110 474 ‒ 53,6 % (середнє по Україні ‒ 53,7 %)
Серед міського населення:
- чоловіки ‒ 10 995 606 ‒ 46,5 %
- жінки ‒ 12 662 621 ‒ 53,5 %
Серед сільського:
- чоловіки ‒ 6 435 613 ‒ 46,4 %
- жінки ‒ 7 447 853 ‒ 53,6 %
Статевий склад етнічних українців УРСР за переписом 1989 р.:
чоловіки | жінки | |||
---|---|---|---|---|
міські | 10 506 986 | 46,5 % | 12 066 239 | 53,5 % |
сільські | 6 667 120 | 44,9 % | 8 178 708 | 55,1 % |
всього | 17 174 106 | 45,9 % | 20 244 947 | 54,1 % |
Народжуваність
За даними перепису 2001 року, на жінок української національності старше 15 років припадало в середньому по 2 народжених дитини. Найвищий показник був зафіксований у старших вікових групах, найнижчий у молодших. Так, на жінок старше 70 років припадало в середньому по 2,4 народжених дитини, тоді як на жінок віком 35‒39 років — по 1,8 дитини, віком 30‒34 років — 1,6 дитини.
Показник народжуваності у сільській місцевості був суттєво вищим ніж у міській (2,3 дитини проти 1,7). Багатодітними матерями (з 3 і більше дітьми) у сільській місцевості були 31,7 % жінок‒українок, тоді як у містах тільки 11,7 %.
Українки старше 15 років за кількістю народжених дітей за переписом 2001 року:
населення | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10+ |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
все | 35,6 % | 46,1 % | 12,3 % | 3,3 % | 1,5 % | 0,6 % | 0,3 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,1 % |
міське | 41,7 % | 46,6 % | 8,5 % | 1,7 % | 0,6 % | 0,2 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,0 % | 0,0 % |
сільське | 23,4 % | 44,8 % | 19,6 % | 6,5 % | 3,1 % | 1,3 % | 0,6 % | 0,3 % | 0,2 % | 0,2 % |
Середня кількість народжених дітей серед жінок віком старше 15 років за переписом 2001 року:
все населення | міське населення | сільське населення | |
---|---|---|---|
українки | 2,0 | 1,7 | 2,3 |
росіянки | 1,8 | 1,7 | 2,2 |
білоруски | 2,0 | 1,8 | 2,6 |
молдованки | 2,4 | 2,0 | 2,5 |
кримські татарки | 2,7 | 2,4 | 2,8 |
болгарки | 2,1 | 1,8 | 2,4 |
угорки | 2,1 | 2,0 | 2,2 |
румунки | 2,6 | 2,3 | 2,6 |
середнє | 1,9 | 1,7 | 2,3 |
Домогосподарства
Кількість та величина
У 2001 р. в Україні налічувалося 12 496 190 домогосподарств (68,5 % загальної чисельності), де всі члени були українцями за національністю, в тому числі у містах 7 743 078 (62,0 %), у селах 4 753 112 (38,0 %). Моноетнічні українські домогосподарства в середньому складалися з 2,6 осіб (3,2 осіб, без врахування домогосподарств з 1 особи). Сільські домогосподарства були на 9 % більшими ніж міські: середня величина мононаціональних українських домогосподарств у селах дорівнювала 2,7 та 3,4 осіб, у містах 2,5 та 3,1 осіб.
Чисельність та величина мононаціональних українських домогосподарств за переписом 2001 р.
домогосподарства | кількість мононаціональних українських домогосподарств | кількість членів | 1 ос. | 2 ос. | 3 ос. | 4 ос. | 5 ос. | 6 ос. | 7 ос. | 8 ос. | 9 ос. | 10+ ос. | середня величина (осіб) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
міські | 7 743 078 | 19 192 738 | 29,66 % | 25,18 % | 23,01 % | 15,26 % | 4,65 % | 1,58 % | 0,42 % | 0,14 % | 0,06 % | 0,04 % | 2,5 |
сільські | 4 753 112 | 12 855 344 | 27,63 % | 26,60 % | 16,72 % | 15,12 % | 7,97 % | 3,91 % | 1,31 % | 0,45 % | 0,17 % | 0,13 % | 2,7 |
всі українські домогосподарства | 12 496 190 | 32 048 082 | 28,88 % | 25,72 % | 20,62 % | 15,21 % | 5,91 % | 2,46 % | 0,76 % | 0,26 % | 0,10 % | 0,08 % | 2,6 |
У мононаціональних домогосподарствах проживало 32 048 082 українців (85,4 %), у змішаних ‒ 5 493 611 українців (14,6 %). Мононаціональність була більше характерною для сільського українського населення ‒ там 92,6 % етнічних українців були членами мононаціональних домогосподарств, тоді як серед міського населення тільки 81,1 %. Найвищий відсоток українців, що проживають у моноетнічних домогосподарствах, понад 95 %, було зафіксовано у західних областях: Тернопільській, Івано-Франківській, Волинській та Рівненській. Найнижчий, бл. 50 %, у Криму та Севастополі.
Частка українців, що проживали у мононаціональних та змішаних домогосподарствах у 2001 р.:
регіон | загальна чисельність українців | українців у мононаціональних домогосподарствах | частка українців з мононаціональних д-в серед українців регіону | українців у змішаних домогосподарствах | частка українців зі змішаних д-в серед українців регіону |
---|---|---|---|---|---|
Крим | 492 227 | 262 325 | 53,3 % | 229 902 | 46,7 % |
Вінницька область | 1 674 135 | 1 569 865 | 93,8 % | 104 270 | 6,2 % |
Волинська область | 1 024 955 | 974 764 | 95,1 % | 50 191 | 4,9 % |
Дніпропетровська область | 2 825 781 | 2 313 989 | 81,9 % | 511 792 | 18,1 % |
Донецька область | 2 744 149 | 1 898 354 | 69,2 % | 845 795 | 30,8 % |
Житомирська область | 1 254 855 | 1 117 086 | 89,0 % | 137 769 | 11,0 % |
Закарпатська область | 1 010 127 | 927 433 | 91,8 % | 82 694 | 8,2 % |
Запорізька область | 1 364 095 | 1 033 703 | 75,8 % | 330 392 | 24,2 % |
Івано-Франківська область | 1 371 242 | 1 326 869 | 96,8 % | 44 373 | 3,2 % |
Київська область | 1 684 803 | 1 525 870 | 90,6 % | 158 933 | 9,4 % |
Кіровоградська область | 1 014 616 | 909 104 | 89,6 % | 105 512 | 10,4 % |
Луганська область | 1 472 376 | 1 041 138 | 70,7 % | 431 238 | 29,3 % |
Львівська область | 2 471 033 | 2 335 005 | 94,5 % | 136 028 | 5,5 % |
Миколаївська область | 1 034 446 | 858 417 | 83,0 % | 176 029 | 17,0 % |
Одеська область | 1 542 341 | 1 168 199 | 75,7 % | 374 142 | 24,3 % |
Полтавська область | 1 481 167 | 1 337 834 | 90,3 % | 143 333 | 9,7 % |
Рівненська область | 1 123 401 | 1 066 735 | 95,0 % | 56 666 | 5,0 % |
Сумська область | 1 152 034 | 1 026 658 | 89,1 % | 125 376 | 10,9 % |
Тернопільська область | 1 113 516 | 1 078 189 | 96,8 % | 35 327 | 3,2 % |
Харківська область | 2 048 699 | 1 575 603 | 76,9 % | 473 096 | 23,1 % |
Херсонська область | 961 584 | 792 239 | 82,4 % | 169 345 | 17,6 % |
Хмельницька область | 1 339 331 | 1 239 889 | 92,6 % | 99 442 | 7,4 % |
Черкаська область | 1 301 183 | 1 199 682 | 92,2 % | 101 501 | 7,8 % |
Чернівецька область | 689 056 | 617 970 | 89,7 % | 71 086 | 10,3 % |
Чернігівська область | 1 155 354 | 1 063 793 | 92,1 % | 91 561 | 7,9 % |
м.Київ | 2 110 767 | 1 748 414 | 82,8 % | 362 353 | 17,2 % |
м.Севастополь | 84 420 | 38 955 | 46,1 % | 45 465 | 53,9 % |
Україна | 37 541 693 | 32 048 082 | 85,4 % | 5 493 611 | 14,6 % |
Середній розмір моноетнічних українських домогосподарств (без домогосподарств з 1 особи) був на рівні 3,2 осіб, що є середнім по країні. Вони випереджали за цим показником домогосподарства російські, польські, грецькі (по 2,9 осіб), білоруські (2,8), єврейські (2,5), але поступалися змішаним домогосподарствам, а також домогосподарствам деяких інших народів, найбільше ‒ циган і кримським татар (середній розмір мононаціональних домогосподарств — 5,1 і 4,0 осіб відповідно), а також румунським (3,9), вірменським (3,8) та угорським (3,7) домогосподарствам.
Динаміка середньої величини моноетнічних українських домогосподарств (які складаються з 2 і більше осіб) у регіонах України за даними переписів населення (осіб):
1979 | 1989 | 2001 | |
---|---|---|---|
Закарпатська область | 3,8 | 3,8 | 3,9 |
Львівська область | 3,7 | 3,7 | 3,7 |
Тернопільська область | 3,7 | ||
Волинська область | 3,6 | 3,6 | |
Івано-Франківська область | 3,6 | 3,6 | |
Рівненська область | 3,7 | 3,5 | 3,6 |
Чернівецька область | 3,3 | 3,4 | 3,4 |
Хмельницька область | 3,3 | 3,2 | 3,3 |
Вінницька область | 2,8 | 3,1 | 3,2 |
Житомирська область | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
Київська область | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
Миколаївська область | 3,1 | 3,1 | 3,1 |
Одеська область | 3,1 | 3,1 | 3,1 |
Сумська область | 3,2 | 3,1 | 3,1 |
Херсонська область | 3,2 | 3,2 | 3,1 |
Київ | 3,2 | 3,1 | 3,1 |
Дніпропетровська область | 3,1 | 3,1 | 3,0 |
Запорізька область | 3,1 | 3,1 | 3,0 |
Кіровоградська область | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
Полтавська область | 3,1 | 3,1 | 3,0 |
Харківська область | 3,1 | 3,1 | 3,0 |
Черкаська область | 3,1 | 3,0 | 3,0 |
Чернігівська область | 3,2 | 3,1 | 3,0 |
АР Крим | 3,2 | 3,0 | 2,9 |
Донецька область | 3,0 | 3,0 | 2,9 |
Луганська область | 3,1 | 3,0 | 2,9 |
Севастополь | 2,8 | ||
Україна | 3,3 | 3,2 | 3,2 |
Національний розподіл
Розподіл домогосподарств, які складаються з 2 і більше осіб, за переписом 2001 р.
- всього домогосподарств з 2 і більше осіб ‒ 13 479 326
- мононаціональні д-ва (всі члени належать до 1 національності) ‒ 10 511 539 ‒ 78,4 %
- українські д-ва ‒ 8 886 716 ‒ 65,9 %
- російські д-ва ‒ 1 344 301 ‒ 10,0 %
- інші д-ва ‒ 331 358 ‒ 2,5 %
- змішані д-ва ‒ 2 916 951 ‒ 21,6 %
- мононаціональні д-ва (всі члени належать до 1 національності) ‒ 10 511 539 ‒ 78,4 %
Питома вага мононаціональних та змішаних домогосподарств за даними переписів, %:
домогосподарства | 1979 | 1989 | 2001 |
---|---|---|---|
українські | 62,8 | 60,2 | 65,9 |
російські | 12,3 | 12,1 | 10,0 |
кримськотатарські | … | … | 0,4 |
молдовські | 0,4 | 0,3 | 0,3 |
інші | 2,6 | 2,1 | 1,8 |
змішані | 21,9 | 25,3 | 21,6 |
Розподіл моноетнічних та змішаних домогосподарств у регіонах України за переписом 2001 року (серед домогосподарств, що складалися з 2 і більше осіб)
мононаціональні українські домогосподарства | мононаціональні російські домогосподарства | інші мононаціональні домогосподарства | змішані домогосподарства | |
---|---|---|---|---|
АР Крим | 12,8 % | 43,3 % | 10,7 % | 33,2 % |
Вінницька область | 89,3 % | 1,3 % | 0,4 % | 9,0 % |
Волинська область | 92,3 % | 0,7 % | 0,1 % | 6,9 % |
Дніпропетровська область | 64,8 % | 8,4 % | 1,1 % | 25,7 % |
Донецька область | 39,1 % | 22,4 % | 1,6 % | 36,9 % |
Житомирська область | 80,9 % | 1,6 % | 1,8 % | 15,7 % |
Закарпатська область | 73,9 % | 1,0 % | 13,1 % | 12,0 % |
Запорізька область | 53,5 % | 12,4 % | 1,4 % | 32,7 % |
Івано-Франківська область | 94,4 % | 0,7 % | 0,3 % | 4,6 % |
Київська область | 84,5 % | 2,3 % | 0,4 % | 12,8 % |
Кіровоградська область | 74,7 % | 4,6 % | 1,0 % | 19,7 % |
Луганська область | 34,5 % | 26,1 % | 0,8 % | 38,6 % |
Львівська область | 89,6 % | 1,8 % | 0,8 % | 7,8 % |
Миколаївська область | 68,5 % | 6,5 % | 1,2 % | 23,8 % |
Одеська область | 48,2 % | 11,3 % | 9,3 % | 31,2 % |
Полтавська область | 82,7 % | 2,7 % | 0,3 % | 14,3 % |
Рівненська область | 91,2 % | 0,9 % | 0,6 % | 7,3 % |
Сумська область | 79,5 % | 4,1 % | 0,9 % | 15,5 % |
Тернопільська область | 94,9 % | 0,4 % | 0,5 % | 4,2 % |
Харківська область | 54,3 % | 14,2 % | 1,8 % | 29,7 % |
Херсонська область | 68,0 % | 6,0 % | 1,6 % | 24,4 % |
Хмельницька область | 87,5 % | 1,2 % | 1,1 % | 10,2 % |
Черкаська область | 86,2 % | 1,9 % | 0,6 % | 11,3 % |
Чернівецька область | 68,1 % | 1,9 % | 15,8 % | 14,2 % |
Чернігівська область | 86,9 % | 1,7 % | 0,5 % | 10,9 % |
Київ | 68,0 % | 5,6 % | 2,5 % | 23,9 % |
Севастополь | 9,7 % | 54,9 % | 2,2 % | 33,2 % |
Україна | 65,9 % | 10,0 % | 2,5 % | 21,6 % |
Мова
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUwTDAxaGNGOXZabDlWYTNKaGFXNXBZVzVmWkdsaGJHVmpkSE11Y0c1bkx6TXdNSEI0TFUxaGNGOXZabDlWYTNKaGFXNXBZVzVmWkdsaGJHVmpkSE11Y0c1bi5wbmc=.png)
На території України розрізняють 3 основні наріччя української мови, що мають між собою деякі відмінності:
- північне (включає волинсько-поліський, лівобережно-поліський, правобережно-поліський діалекти);
- південно-західне (включає наддністрянський, волинський, подільський, покутсько-буковинський, закарпатський, гуцульський, бойківський, лемківський, надсянський діалекти);
- південно-східне (включає середньонаддніпрянський, слобожанський, степовий діалекти).
Динаміка рідної мови українців України за національністю за даними переписів:
1926 | 1979 | 1989 | 2001 | |
Українська | 94,1 % | 89,1 % | 87,7 % | 85,2 % |
Російська | 5,9 % | 10,9 % | 12,3 % | 14,8 % |
Перепис 2001
За даними Всеукраїнського перепису населення 2001 року понад 85 % етнічних українців вказали як рідну мову українську, зокрема серед міського населення — 78,1 %, серед сільського — 97,3 % Найвищий відсоток зафіксований у західних областях: Тернопільській (99,9 %), Івано-Франківській (99,8 %), Волинській (99,7 %), найнижий — у Севастопольській міськраді (29,6 %), Криму (40,4 %) та Донецькій області (41,2 %).
Рідна мова етнічних українців України за переписом 2001 року:
- українська — 31 970 728 — 85,16 %
- російська — 5 544 729 — 14,77 %
- інша — 9 982 — 0,03 %
- не вказали — 16 254 — 0,04 %
Чисельність українців з рідною мовою українською у регіонах та питома вага регіонів у чисельності україномовного населення:
регіон | чисельність | частка |
---|---|---|
Львівська область | 2 459 927 | 7,7 % |
Дніпропетровська область | 2 331 660 | 7,3 % |
Київ | 1 809 741 | 5,7 % |
Київська область | 1 658 490 | 5,2 % |
Вінницька область | 1 654 446 | 5,2 % |
Харківська область | 1 518 763 | 4,8 % |
Полтавська область | 1 438 513 | 4,5 % |
Івано-Франківська область | 1 368 880 | 4,3 % |
Хмельницька область | 1 327 500 | 4,2 % |
Черкаська область | 1 279 427 | 4,0 % |
Житомирська область | 1 227 268 | 3,8 % |
Донецька область | 1 129 650 | 3,5 % |
Рівненська область | 1 118 784 | 3,5 % |
Тернопільська область | 1 111 959 | 3,5 % |
Одеська область | 1 103 662 | 3,5 % |
Чернігівська область | 1 090 092 | 3,4 % |
Сумська область | 1 064 075 | 3,3 % |
Волинська область | 1 021 821 | 3,2 % |
Закарпатська область | 1 001 977 | 3,1 % |
Кіровоградська область | 980 782 | 3,1 % |
Запорізька область | 938 984 | 2,9 % |
Миколаївська область | 852 791 | 2,7 % |
Херсонська область | 836 478 | 2,6 % |
Луганська область | 742 607 | 2,3 % |
Чернівецька область | 678 593 | 2,1 % |
АР Крим | 198 855 | 0,6 % |
Севастополь | 25 003 | 0,1 % |
Україна | 31 970 728 | 100,0 % |
Рідна мова етнічних українців за даними перепису 2001 року
все населення | міське населення | сільське населення | ||||
---|---|---|---|---|---|---|
регіон | українська | російська | українська | російська | українська | російська |
Тернопільська область | 99,9 % | 0,1 % | 99,7 % | 0,3 % | 99,94 % | 0,05 % |
Івано-Франківська область | 99,8 % | 0,2 % | 99,6 % | 0,4 % | 99,98 % | 0,02 % |
Волинська область | 99,7 % | 0,3 % | 99,4 % | 0,6 % | 99,95 % | 0,05 % |
Рівненська область | 99,6 % | 0,4 % | 99,2 % | 0,8 % | 99,92 % | 0,08 % |
Львівська область | 99,6 % | 0,4 % | 99,2 % | 0,8 % | 99,97 % | 0,02 % |
Закарпатська область | 99,2 % | 0,8 % | 98,2 % | 1,4 % | 99,7 % | 0,1 % |
Хмельницька область | 99,1 % | 0,9 % | 98,3 % | 1,6 % | 99,9 % | 0,1 % |
Вінницька область | 98,8 % | 1,2 % | 97,5 % | 2,5 % | 99,9 % | 0,1 % |
Чернівецька область | 98,5 % | 1,5 % | 96,9 % | 3,0 % | 99,7 % | 0,1 % |
Київська область | 98,4 % | 1,6 % | 97,5 % | 2,5 % | 99,6 % | 0,4 % |
Черкаська область | 98,3 % | 1,7 % | 97,0 % | 3,0 % | 99,8 % | 0,2 % |
Житомирська область | 97,8 % | 2,2 % | 96,1 % | 3,9 % | 99,7 % | 0,3 % |
Полтавська область | 97,1 % | 2,9 % | 95,2 % | 4,8 % | 99,6 % | 0,4 % |
Кіровоградська область | 96,7 % | 3,3 % | 94,9 % | 5,1 % | 99,2 % | 0,8 % |
Чернігівська область | 94,4 % | 5,6 % | 91,7 % | 8,2 % | 97,7 % | 2,3 % |
Сумська область | 92,4 % | 7,6 % | 90,2 % | 9,7 % | 96,1 % | 3,8 % |
Херсонська область | 87,0 % | 13,0 % | 79,7 % | 20,3 % | 96,8 % | 3,2 % |
Київ | 85,7 % | 14,3 % | 85,7 % | 14,3 % | - | - |
Україна | 85,2 % | 14,8 % | 78,1 % | 21,8 % | 97,3 % | 2,7 % |
Дніпропетровська область | 82,5 % | 17,5 % | 78,6 % | 21,2 % | 98,5 % | 1,5 % |
Миколаївська область | 82,4 % | 17,6 % | 73,4 % | 26,6 % | 98,0 % | 2,0 % |
Харківська область | 74,1 % | 25,9 % | 66,7 % | 33,2 % | 96,3 % | 3,8 % |
Одеська область | 71,6 % | 28,4 % | 58,6 % | 41,3 % | 95,5 % | 4,3 % |
Запорізька область | 68,8 % | 31,2 % | 61,1 % | 38,6 % | 90,0 % | 10,0 % |
Луганська область | 50,4 % | 49,6 % | 42,9 % | 57,0 % | 85,7 % | 14,2 % |
Донецька область | 41,2 % | 58,8 % | 35,7 % | 64,3 % | 78,5 % | 21,4 % |
Крим | 40,4 % | 59,6 % | 34,6 % | 65,3 % | 48,2 % | 51,7 % |
Севастополь | 29,6 % | 70,4 % | 28,5 % | 71,2 % | 44,8 % | 55,2 % |
Під час перепису 2001 р. серед українців України вказали на вільне володіння мовами:
- українською — 36 341 919 — 96,80 %
- російською — 21 801 202 — 58,07 %
Перепис 1989
За даними Всесоюзного перепису населення 1989 р. найпоширенішими рідними мовами українців УРСР були:
- українська ‒ 32 825 373 ‒ 87,72 %
- російська ‒ 4 578 390 ‒ 12,24 %
- угорська ‒ 4 939 ‒ 0,013 %
- білоруська ‒ 2 556 ‒ 0,007 %
- інша ‒ 8 003 ‒ 0,021 %
Серед українців УРСР у 1989 р. вказали на вільне володіння мовами:
- українською ‒ 35 453 272 ‒ 94,75 %
- російською ‒ 26 837 304 ‒ 71,72 %
- молдовською ‒ 20 419 ‒ 0,05 %
- білоруською ‒ 10 459 ‒ 0,03 %
Перепис 1979
Рідна мова етнічних українців УРСР за даними перепису 1979 року:
- українська ‒ 32 493 647 ‒ 89,05 %
- російська ‒ 3 986 665 ‒ 10,93 %
- інша ‒ 8 639 ‒ 0,02 %
Серед українців УРСР у 1979 р. вказали на вільне володіння мовами:
- українською ‒ 34 611 259 ‒ 94,85 %
- російською ‒ 22 867 905 ‒ 62,67 %
Перепис 1970
Рідна мова етнічних українців УРСР за даними перепису 1970 року:
- українська ‒ 32 257 360 ‒ 91,42 %
- російська ‒ 3 017 823 ‒ 8,55 %
- інша ‒ 8 674 ‒ 0,02 %
Серед українців УРСР у 1970 р. вказали на вільне володіння мовами:
- українською ‒ 34 611 259 ‒ 95,76 %
- російською ‒ 22 867 905 ‒ 44,37 %
Рідна мова українців УРСР у 1970 за віковими групами:
вік | українська | російська |
---|---|---|
0 — 10 | 89,2 % | 10,8 % |
11 — 15 | 89,9 % | 10,1 % |
16 — 19 | 89,6 % | 10,4 % |
20 — 29 | 89,9 % | 10,1 % |
30 — 39 | 91,1 % | 8,9 % |
40 — 49 | 94,5 % | 5,5 % |
50 — 59 | 93,2 % | 6,8 % |
старше 60 | 95,2 % | 4,8 % |
всього | 91,4 % | 8,6 % |
Перепис 1926
Рідна мова українців УРСР (в тогочасних кордонах) за даними перепису населення 1926 р.
українці УРСР | мешканці міст | мешканці сіл | |
українська | 94,10 % | 74,47 % | 96,51 % |
російська | 5,55 % | 24,71 % | 3,20 % |
інша | 0,35 % | 0,82 % | 0,29 % |
Частка етнічних українців УРСР, що назвали рідною мовою українську за даними перепису 1926 р., в розрізі вікових груп, %
вік | все українське населення | мешканці міст | мешканці сіл |
---|---|---|---|
0-4 | 94,3 | 73,6 | 96,3 |
5-9 | 95,2 | 77,0 | 96,8 |
10-14 | 95,0 | 77,5 | 96,9 |
15-19 | 94,3 | 75,4 | 96,6 |
20-24 | 93,2 | 75,7 | 96,4 |
25-29 | 93,3 | 72,2 | 96,4 |
30-34 | 93,2 | 71,7 | 96,3 |
35-39 | 93,5 | 72,5 | 96,4 |
40-44 | 93,6 | 72,6 | 96,5 |
45-49 | 93,6 | 72,1 | 96,5 |
50-54 | 93,7 | 72,5 | 96,3 |
55-59 | 93,7 | 72,5 | 96,2 |
60-64 | 94,4 | 75,6 | 96,3 |
65-69 | 94,1 | 75,7 | 96,1 |
70-74 | 94,8 | 78,6 | 96,4 |
75-59 | 94,5 | 79,0 | 96,2 |
80-84 | 95,0 | 81,5 | 96,4 |
85-89 | 94,9 | 81,4 | 96,3 |
90-94 | 95,2 | 84,1 | 96,3 |
95-99 | 95,0 | 81,8 | 96,3 |
100+ | 94,8 | 87,7 | 95,5 |
всього | 94,1 | 74,5 | 96,5 |
Перепис 1897
Україномовне населення в українських губерніях Російської імперії за переписом 1897 р.
Чисельність україномовного населення | Питома вага україномовних у загальній чисельності населення | у містах | у повітах без міст | |
---|---|---|---|---|
Полтавська губернія | 2 583 133 | 93,0 % | 57,1 % | 96,9 % |
Чернігівська губернія | 1 526 072 | 66,4 % (91,7 %) | 48,8 % | 68,2 % |
Подільська губернія | 2 442 819 | 80,9 % | 32,5 % | 84,8 % |
Харківська губернія | 2 009 039 | 80,6 % | 54,1 % | 85,2 % |
Київська губернія | 2 819 145 | 79,2 % | 28,2 % | 86,8 % |
Волинська губернія | 2 095 537 | 70,1 % | 19,7 % | 74,4 % |
Катеринославська губернія | 1 456 369 | 68,9 % | 27,0 % | 74,3 % |
Херсонська губернія | 1 462 039 | 53,5 % | 17,2 % | 68,2 % |
Таврійська губернія | 611 121 | 42,2 % | 10,4 % | 50,1 % |
Етнографічні групи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4Mk15OVNkWE41YmpJd01ERjZZV3RoY25BdWNHNW5Mekl3TUhCNExWSjFjM2x1TWpBd01YcGhhMkZ5Y0M1d2JtYz0ucG5n.png)
Впродовж багатьох століть на українській етнічній території відповідно сформувалися різні етнографічні групи українського етносу. Серед них лемки, бойки, гуцули, покутяни, подоляни, волиняни, поліщуки, черкаси, слобожанці та інші етнолокальні групи з нечіткою етнічною самосвідомістю, але з певними культурно-побутовими особливостями. Внаслідок внутрішньо-етнічної консолідації українців згадані специфічні особливості цих груп згладжуються, звужується сфера їх впливу і окремі з них перестають існувати. Найкраще зберегли свої особливості етнографічні групи горян Українських Карпат та Закарпаття — бойки, гуцули, лемки.
Абсолютна більшість представників етнографічних груп під час переписів не вказують етнографічну групу, до якої належать, тому точну їх кількість встановити неможливо. Лише 32,4 тис. осіб вказали про свою приналежність до етнографічних груп під час перепису 2001 р., з яких понад 97 % припадає на 2 субетноси: гуцулів та русинів. З 21400 осіб, що назвали себе гуцулами, 21249 осіб (99,3 %) мешкають у Івано-Франківській області, з 10183 русинів — 10090 (99,1 %) мешкають у Закарпатській області.
Гуцули населяють Верховинський, Косівський, Надвірнянський райони і Припрутські села Коломийського району та територію Яремчанської міськради Івано-Франківської, Вижницький і Путильський райони Чернівецької та Рахівський район Закарпатської областей. Територія Гуцульщини становить приблизно 9204 квадратних кілометрів. Тут у 6 містах і 13 містечках (селищах міського типу) та в 243 селах проживає за даними Всеукраїнського перепису населення 2001 року 469 992 мешканці.
Серед тих, хто задекларував свою належність до етнографічних груп, більшість назвали рідною мовою українську. Тільки серед русинів та поліщуків більшість назвали рідною мову своєї національності, 66 % та 100 % відповідно. Найпоширенішою є русинська мову, яку назвали рідною 6725 осіб. Найвищий відсоток населення з рідною мовою русинською був зафіксований у Свалявському районі (4,64 %), а також у м. Мукачеве (2,02 %) і м. Ужгород (0,96 %). У с. Ганьковиця Свалявського району русинську мову назвали рідною 90,5 % населення, у с. Неліпино 22,3 %, с. Сасівка 21,8 %, с. Яківське 8,4 %, c.Ромочевиця Мукачівського району 20,4 %.
Етнографічні групи українського етносу за переписом 2001 року | ||||
---|---|---|---|---|
Рідна мова | ||||
Етногр.група | Чисельність | своєї етнограф.групи | українська | інша |
Гуцули | 21400 | 8 | 21382 | - |
Русини | 10183 | 6725 | 3156 | 302 |
Лемки | 672 | - | 641 | 31 |
Бойки | 131 | 14 | 113 | 4 |
Литвини | 22 | 10 | - | 12 |
Поліщуки | 9 | 9 | - | - |
Всього | 32417 | 6766 | 25292 | 359 |
Чисельність осіб окремих етнографічних груп українців у областях за переписом 2001 року:
гуцули | русини | лемки | бойки | литвини | поліщуки | |
---|---|---|---|---|---|---|
Автономна Республіка Крим | 2 | 1 | ||||
Вінницька область | 2 | 6 | ||||
Волинська область | 7 | 3 | 1 | 1 | 3 | |
Дніпропетровська область | 1 | 3 | 3 | 2 | ||
Донецька область | 1 | 1 | 2 | 2 | ||
Житомирська область | 1 | 5 | 1 | |||
Закарпатська область | 83 | 10090 | 3 | 25 | ||
Запорізька область | 1 | 1 | 1 | |||
Івано-Франківська область | 21249 | 6 | 147 | 71 | 4 | |
Київська область | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | |
Кіровоградська область | 1 | 2 | 2 | |||
Луганська область | 5 | 12 | 1 | |||
Львівська область | 10 | 25 | 138 | 22 | 1 | |
Миколаївська область | 2 | |||||
Одеська область | 7 | 3 | 1 | 1 | 5 | |
Полтавська область | 4 | 3 | ||||
Рівненська область | 3 | 2 | ||||
Сумська область | 2 | 6 | 1 | |||
Тернопільська область | 14 | 4 | 346 | |||
Харківська область | 4 | |||||
Херсонська область | 1 | 1 | ||||
Хмельницька область | 2 | 3 | 5 | |||
Черкаська область | 1 | |||||
Чернівецька область | 5 | 2 | 1 | |||
Чернігівська область | ||||||
м. Київ | 7 | 12 | 6 | 3 | 4 | 1 |
м. Севастополь | ||||||
Україна | 21400 | 10183 | 672 | 131 | 22 | 9 |
Окреме місце займають представники українських етнографічних груп (переважно лемки та бойки), що були примусово депортовані з території сучасної Польщі внаслідок виселень 1944 ‒ 1946 років та радянсько‒польського обміну територіями 1951 року. Загальна чисельність таких переселенців становила 514 тис. осіб.
У 1944—1946 рр. з регіонів південно-східної Польщі було депортовано до УРСР 482 109 осіб, переважно лемків. Зокрема з Ряшівського воєводства було виселено 267 795 українців, з Люблінського ‒ 190 734, з ‒ 21 776. Більшість з них (322 868 осіб або 67 %) були розселені у західних областях, переважно у Тернопільській та Львівській. Решта, 159 241 осіб, оселилися у східних та південних областях, зокрема у Запорізькій ‒ 31211 осіб, Дніпропетровській ‒ 21349 осіб, хоча частина з них пізніше переселилася у західні області.
У 1951 р. на територію південно-східних областей УРСР було депортовано 32066 бойків з 35 сіл Нижньоустрицького, 4 сіл Хирівського і 3 сіл Стрілківського районів Дрогобицької області. Зокрема у 25 селах Донецької області було розселено 10037 бойків, у 20 селах Одеської 10283, у 5 селах Херсонської 5059, у 10 селах Миколаївської понад 6000.
Місцями розселення переселенців 1951 року були:
- Херсонська область: село Зміївка Бериславського району, села Дудчани, Золота Балка, Михайлівка, Гаврилівка Нововоронцовського району
- Миколаївська область: смт. Криве Озеро Кривоозерського району, смт. Воскресенське, села Пересадівка, Калинівка, Михайло-Ларине Жовтневого району, села Новопавлівка, Іванівка Врадіївського району
- Донецька область: села Званівка, Роздолівка, Верхньокам'янське Артемівського району, смт. Тельманове, села Мічуріне, Староласпа Тельманівського району
- Одеська область: село Знам'янка Іванівського району, село Агафіївка Любашівського району, село Маринове Березівського району, села Бецилове та Єреміївка Роздільнянського району, смт. Цебрикове Великомихайлівського району, смт. Миколаївка Миколаївського району
У деяких селах (напр. Зміївка, Дудчани) нащадки переселенців зараз становлять більшість населення.
Релігія
Історія
Придніпровська Україна
Перші точні відомості про релігійний склад українського (україномовного) населення Наддніпрянської України з'явилися наприкінці ХІХ ст., під час перепису населення Російської імперії 1897 року. За цими даними, на території 9 губерній Російської імперії в межах сучасної України проживало 16,65 млн україномовних православних (97,91 %), 0,34 млн католиків (1,97 %), а також 10 тис. старообрядців, 5,8 тис. протестантів та 2,3 тис. юдеїв.
україномовне населення | православні | старообрядці | вірмено- григоріани | вірмено- католики | римо- католики | лютерани | реформати | баптисти | меноніти | англікани | караїми | юдеї | магометани | |
Волинська губернія | 2 095 579 | 1 987 259 | 175 | 105 749 | 1 697 | 637 | 154 | |||||||
Катеринославська губернія | 1 456 369 | 1 453 893 | 1 325 | 2 | 555 | 123 | 182 | 217 | 38 | |||||
Київська губернія | 2 819 145 | 2 781 183 | 3 678 | 2 | 2 | 33 552 | 110 | 13 | 212 | 2 | 26 | 345 | 9 | |
Подільська губернія | 2 442 819 | 2 250 597 | 484 | 4 | 11 | 191 127 | 39 | 1 | 2 | 1 | 5 | 536 | 5 | |
Полтавська губернія | 2 583 133 | 2 582 182 | 585 | 129 | 25 | 5 | 207 | |||||||
Таврійська губернія | 611 121 | 608 055 | 517 | 2 536 | 13 | |||||||||
Харківська губернія | 2 009 411 | 2 007 698 | 904 | 30 | 90 | 169 | 2 | 459 | 14 | 12 | 32 | |||
Херсонська губернія | 1 462 039 | 1 455 250 | 2 165 | 14 | 1 | 1 655 | 111 | 17 | 2 403 | 172 | 15 | 167 | 6 | |
Чернігівська губернія | 1 526 072 | 1 524 492 | 250 | 8 | 94 | 9 | 3 | 6 | 1 | 11 | 194 | 4 | ||
Всього | 17 005 688 | 16 650 609 | 10 083 | 60 | 14 | 335 487 | 599 | 33 | 3 261 | 195 | 1 | 74 | 2 335 | 216 |
Православні серед україномовного населення абсолютно переважали в усіх губерніях — від 92,1 % у Подільській до майже 100 % у Полтавській губернії. У шести південних та лівобережних губерніях православними були понад 99 % україномовних.
Україномовні католики проживали майже суто на правобережжі, у Подільській, Волинській та Київській губерніях, де їх налічувалося 330 тис. (98 % загальної чисельності). Найбільш компактними регіонами їх проживання були схід Волинської губернії (в межах західної частини сучасної Житомирської області) та захід Подільської губернії (сучасний південь Хмельницької області).
Повіти з найвищим відсотком католиків серед україномовного населення:
україномовні православні | україномовні католики | |||
Проскурівський повіт | 140 170 | 79,3 % | 36 500 | 20,7 % |
Кам'янець-Подільський повіт | 182 204 | 86,7 % | 28 016 | 13,3 % |
Летичівський повіт | 129 339 | 86,8 % | 19 652 | 13,2 % |
Ушицький повіт | 164 430 | 87,2 % | 24 211 | 12,8 % |
Житомирський повіт | 242 444 | 89,6 % | 28 169 | 10,4 % |
Новоград-Волинський повіт | 204 644 | 89,6 % | 23 736 | 10,4 % |
Ямпільський повіт | 207 244 | 90,9 % | 20 834 | 9,1 % |
Літинський повіт | 159 770 | 91,3 % | 15 138 | 8,7 % |
Могилівський повіт | 168 092 | 91,7 % | 15 180 | 8,3 % |
Старокостянтинівський повіт | 138 017 | 92,5 % | 11 124 | 7,5 % |
Бердичівський повіт | 175 434 | 93,7 % | 11 765 | 6,3 % |
Релігійний склад населення губерній у 1897 р.
україномовне населення | православні | римо- католики | старообрядці | протестанти | юдеї | Інше | |
Волинська губернія | 2 095 579 | 94,83 % | 5,05 % | 0,01 % | 0,08 % | 0,03 % | |
Катеринославська губернія | 1 456 369 | 99,83 % | 0,04 % | 0,09 % | 0,02 % | 0,01 % | 0,01 % |
Київська губернія | 2 819 145 | 98,65 % | 1,19 % | 0,13 % | 0,01 % | 0,01 % | |
Подільська губернія | 2 442 819 | 92,13 % | 7,82 % | 0,02 % | 0,02 % | ||
Полтавська губернія | 2 583 133 | 99,96 % | 0,02 % | 0,01 % | 0,01 % | ||
Таврійська губернія | 611 121 | 99,50 % | 0,41 % | 0,08 % | |||
Харківська губернія | 2 009 411 | 99,91 % | 0,04 % | 0,03 % | 0,01 % | ||
Херсонська губернія | 1 462 039 | 99,54 % | 0,11 % | 0,15 % | 0,18 % | 0,01 % | 0,01 % |
Чернігівська губернія | 1 526 072 | 99,90 % | 0,01 % | 0,02 % | 0,01 % | 0,07 % | |
Всього | 17 005 688 | 97,91 % | 1,97 % | 0,06 % | 0,03 % | 0,01 % | 0,01 % |
Західна Україна
Серед українців Австро-Угорщини найбільш поширеною конфесією був католицизм східного обряду. Греко-католики домінували серед українського населення Східної Галичини та Закарпаття, православні — серед українців Буковини.
За переписом 1900 року греко-католиками були майже 99 % населення Східної Галичини українського походження. Втім, внаслідок процесів полонізації кількість греко-католиків все одно перевищувала кількість українців за мовою: населення українського походження становило приблизно 63,5 % населення Східної Галичини, тоді як греко-католики — 62,7 %, україномовні — 62,3 %.
Частка греко-католиків серед етнічних українців Східно Галичини у 1856—1931 рр.
Греко-католиками були і більшість українців Закарпаття. У комітатах розташованих в межах сучасної Закарпатської області, в 1900 р. налічувалося 62,3 % україномовних та 69,5 % греко-католиків. Значна кількість українців за походженням мовно мадяризувалися, але залишились греко-католиками.
На Буковині серед українців, як і серед румунів, другого за чисельності етносу, переважали православні. І загалом особи православного віросповідання становили понад 2/3 населення провінції. У 1910 р. на Буковині налічувалося 551,2 тис. православних (68,8 % населення), тоді як україномовного населення — 305,1 тис. (38,4 %), румунськомовного — 273,3 тис. (34,4 %). У північній Буковині, що знаходиться в приблизних межах сучасної Чернівецької області, серед православного населення питома вага українців була вищою, румунів — нижчою. Другою за поширеністю релігією українців Буковини був греко-католицизм. Його сповідували українці-переселенці з Галичини, чисельність яких постійно зростала. Так, якщо у 1857 р. на Буковині проживало 9118 греко-католиків (2,0 % населення), то вже у 1880 р. — 17589 осіб (3,1 % населення), а у 1910 р. — 26172 осіб (3,3 % населення).
Сучасність
За даними соціологічних опитувань асболютна більшість громадян України (понад 70 %) вважають себе віруючими, проте дотримуються обрядів і регулярно відвідують церкву своєї конфесії лише 3-4 %. Серед етнічних українців цей показник є ще вищим, оскільки найвищим рівнем релігійності характеризуються саме території з найвищою часткою українців у населенні (Західна та Центральна Україна, сільська місцевість). За даними соціологічного опитування, проведеного Центром Разумкова у листопаді 2010 року віруючими назвали себе 71 % респондентів, найбільше — у західних областях (89 %), найменше (66 %) у східних . При цьому до православних віднесли себе 68 % віруючих респондентів, до греко-католиків майже 8 %, до протестантів 2 %. Майже 20 % або назвали себе просто християнами, або не віднесли себе до жодної релігії, назвавшись просто «віруючими»..
Найвищим рівнем релігійності характеризують греко-католики та протестанти. Так, за даними загальнонаціонального соціологічного дослідження «Релігія та Церква в сучасній Україні», проведеного у 2003 р. на греко-католиків та протестантів припадає більше половини віруючих, що відвідують храми не рідше 1 разу на тиждень (31,6 % та 21,8 % відповідно), тоді як на 3 основні православні церкви — лише 41,2 % вірян.
Серед етнічних українців, що вважають себе віруючими та відносять до певних церков, більшість (бл. 80-85 %) ідентифікує себе як православних. Православні українці є найчисельнішими у всіх областях, крім Львівської, Івано-Франківської та Тернопільської (за винятком північних районів). Крім того, на Закарпатті кількість православних та греко-католиків (що належать до окремої єпархії) є співмірною.
Греко-католицизм є другою за поширеністю релігією серед українців України. Серед українців греко-католики переважають у областях Галичини і становлять значну частку (від 1/4 до 1/2) українського населення Закарпатської області. За межами цих регіонів греко-католицизм сповідують вихідці з них, а також українці, депортовані зі східної Польщі у повоєнні роки, що зараз проживають переважно у Херсонській, Миколаївській, Одеській та Донецькій областях.
Третьою за поширеністю релігією серед українців є протестантизм різних напрямків: баптизм, п'ятидесятництво, адвентизм, кальвінізм, харизматичний рух. Протестанти є другою за чисельністю релігійною групою серед українців у більшості регіонів України, за винятком Галичини, Закарпаття, де другими є греко-католики, а також Вінницької, Хмельницької та Житомирської областей, де другими є римо-католики. У багатьох областях, особливо урбанізованих, протестанти переважають серед вірян, що відвідують релігійні служби.
Зайнятість
Історичні відомості
До 20 ст. основною сферою занятості українців залишалося сільське господарство, переважно землеробського спрямування. У ньому в 1897 р. було зайнято 2848 тис. (74,2 %) україномовного населення дев'яти південно-західних губерній Російської імперії. Найбільш аграрний характер мали українці Подільської та Волинської губерній, серед яких у сільськогосподарських сферах було зайнято відповідно 79,4 % і 80,3 % самодіяльного українського населення, найменш аграрний — Харківської та Катеринославської губерній, проте і там сільське господарство було домінуючою формою зайнятості (67,7 % і 68,4 % відповідно.)
Прислугою, поденщиками та прачками були 9,8 % самодіяльного українського населення (376 тис.), ще 7,5 % (290 тис.) були зайняті у сфері виробництва (переважно дрібно-кустарного) та переробки. У сфері торгівлі були зайняті лише 45 тис., або 1,2 % самодіяльного україномовного населення, від 0,4 %-0,6 % у Волинській та Подільській губерніях до 1,7 % у Катеринославській до 2,2 % у Харківській. В межах українських губерній у військах перебувало 67,6 тис. українців, серед засуджених — 6,8 тис.
Дуже низькою була представленість у кваліфікованих професіях, що потребували високого рівня освіти. Так, у сфері приватної юридичної діяльності налічувалося всього 455 українців (з них 126 — у Полтавській губернії), у сфері науки, літератури та мистецтва (без сфери освіти) — 490 осіб.
сфера зайнятості | кількість зайнятих | частка |
---|---|---|
землеробство | 2 800 048 | 72,94 % |
прислуга, поденщики | 366 267 | 9,54 % |
виготовлення одягу | 90 083 | 2,35 % |
збройні сили | 67 595 | 1,76 % |
будівництво, ремонт | 42 050 | 1,10 % |
обробка металів | 34 899 | 0,91 % |
кошти від казни, закладів та приватн. осіб | 34 629 | 0,90 % |
тваринництво | 34 595 | 0,90 % |
доходи з капіталів, нерухомості | 31 607 | 0,82 % |
обробка дерева | 29 637 | 0,77 % |
обробка волокнистих речовин | 24 676 | 0,64 % |
обробка тваринних та рослинних продуктів | 23 104 | 0,60 % |
залізниця | 22 090 | 0,58 % |
богослужіння православне | 18 667 | 0,49 % |
візницький промисел | 14 393 | 0,37 % |
торгівля іншими продуктами сільськ. госп. | 13 543 | 0,35 % |
адміністрація, суд, поліція | 13 138 | 0,34 % |
обробка мінеральних речовин | 11 200 | 0,29 % |
навчальна та виховна діяльність | 10 562 | 0,28 % |
особи невизначених занять | 19 837 | 0,52 % |
інше | 122 375 | 3,19 % |
особи, що не вказали заняття | 13 145 | 0,34 % |
Освіта
Історія
Відомості про рівень освіти українців наприкінці XIX ст. дають результати Всеросійського перепису населення 1897 р. За цими даними, серед україномовного населення дев'яти південно-західних губерній Російської імперії налічувалося 2 183 888 грамотних (критерій — вміння читати), що становило 12,9 % від загальної чисельності україномовного населення, у 1,5 рази менше ніж в середньому по губерніях і у 2—3 рази менше за аналогічний показник у євреїв, поляків та росіян.
Найвища письменність україномовного населення була зафіксована у Таврійській губернії, що було пов'язано зі специфічною статево-віковою структури українців. Порівняно високим рівнем освіти відзначалися українці Чернігівської (16,1 %) та Херсонської (15,2 %) губерній. Найнижча грамотність була характерна для українців Волинської (9,3 %) та Подільської (10,6 %) губерній. Серед чоловіків налічувалося грамотних 22,2 %, тоді як серед жінок тільки 3,6 %. У загальній чисельності письменних українців на чоловіків припадало 86,2 %, на жінок — лише 13,8 %.
Із загальної чисельності грамотного україномовного населення (2 196 564 осіб), вміли читати російською мовою (іноді, разом з іншими) 2 183 888 осіб (99,4 %), тоді як 12 676 осіб (0,6 %), переважно у Подільській та Волинській губерніях, були грамотними тільки іншою мовою (переважно польською, рідше — українською або єврейською).
На україномовних припадало 51,8 % загальної чисельності грамотного населення південно-західних губерній (серед всього населення — 72,6 %). Найбільше — у Полтавській (81,7 %) та Харківській (69,3 %) губерніях, найменше — у Таврійській (30,4 %), Херсонській (33,8 %) та Волинській (39,4 %).
Всього лише 46 040 україномовних (чоловіків — 29 390, жінок — 16 650) мали у 1897 р. освіту вище початкової, що становило 17,8 % загальної чисельності цієї групи населення (258 477 осіб). Найкращою була ситуація у лівобережних губерніях Полтавській, Чернігівській та Харківській, де середню та вищу освіту мали 0,34 — 0,44 % українців (один з 200—300 осіб), тоді як у правобережних Подільській та Волинській губерніях освіту вище початкової мали лише 0,14 — 0,17 % українців (один з 600—700 осіб).
У загальній чисельності освіченого населення україномовні становили від 5,7 % — 5,9 % у Таврійській та Херсонській губерніях до 14,6 % — 19,1 % у Київській, Катеринославській, Волинській, Подільській та Харківській губерніях і до 36,4 % — 46,0 % у Чернігівській та Полтавській губерніях.
За даними переписів населення СРСР 1959 та 1970 років а також Всеукраїнського перепису населення 2001 року, рівень освіти серед українського населення УРСР у віці старше 10 років характеризувався наступними цифрами:
рік | повна вища | незакінчена вища | середня спеціальна | середня загальна | неповна середня | початкова |
---|---|---|---|---|---|---|
1959 | 1,4 % | 0,8 % | 3,8 % | 5,4 % | 22,9 % | 30,2 % |
1979 | 3,0 % | 0,9 % | 5,8 % | 12,7 % | 23,4 % | 29,0 % |
За даними Всеукраїнського перепису населення 2001 року, рівень освіти серед українців за національністю у віці старше 10 років характеризувався наступними цифрами:
рік | повна вища | базова вища | неповна вища | повна загальна середня | базова загальна середня | початкова загальна |
---|---|---|---|---|---|---|
все населення | 11,7 % | 0,7 % | 17,0 % | 35,6 % | 16,4 % | 15,0 % |
міське населення | 15,4 % | 0,9 % | 20,1 % | 36,0 % | 13,8 % | 11,9 % |
сільське населення | 5,3 % | 0,4 % | 11,7 % | 35,1 % | 21,1 % | 20,5 % |
Сучасність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell5TDFWcmNteGhibWR6WTJodmIyeHpNVGs1TVM1d2JtY3ZNamd3Y0hndFZXdHliR0Z1WjNOamFHOXZiSE14T1RreExuQnVadz09LnBuZw==.png)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ukrayinci na teritoriyi Ukrayini ukrayinci sho prozhivayut abo prozhivali istorichno na terenah suchasnoyi Ukrayini Za pidsumkami Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 roku sered gromadyan Ukrayini nalichuvalosya 37 541 693 ukrayinciv za nacionalnistyu sho stanovilo 77 82 usogo naselennya Ukrayinci perevazhayut u vsih administrativnih regionah krayini za vinyatkom Avtonomnoyi Respubliki Krim i Sevastopolskoyi miskradi Chastka ukrayinciv u naselenni rajoniv i mist Ukrayini za perepisom 2001 rokuIstoriyaDokladnishe Etnogenez ukrayinciv Bezperervnist etnokulturnogo rozvitku na ukrayinskih etnichnih zemlyah mizh Karpatami Prip yattyu ta Kiyivskim Podniprov yam prostezhuyetsya z kincya V st koli prazka ta penkivska kulturi V VII st transformuvalisya v praukrayinski litopisni plemena volinyan derevlyan polyan bilih horvativ ulichiv tiverciv siveryan Pivnichno Zahidnoyi Ukrayini Luka rajkovecka kultura VIII IX st Piznishe ci plemena buli integrovani u Kiyivsku Rus yaka yak sogodni pidkreslyuyetsya bula polietnichnim utvorennyam tobto bagatonacionalnoyu derzhavoyu Zdebilshogo v suchasnij literaturi pochatkom naciogenezisu ukrayinciv vvazhayetsya period Kiyivskoyi Rusi hoch vin i ne dosyag todi zavershennya Zgodom vnaslidok nespriyatlivih istorichnih obstavin obumovlenih periodom rozdroblenosti Kiyivskoyi Rusi ta mongolo tatarskim nashestyam cej proces buv desho upovilnenij i ponovivsya na povnu silu v XV XVII storichchyah U comu imovirno i polyagaye specifika etnogenezu ukrayinciv Ukrayinskij etnos ostatochno sformuvavsya na rubezhi XVI XVII stolit prichomu katalizatorami cogo procesu stali zagroza fizichnogo znishennya z boku Stepu utvorennya Krimskogo hanstva vasala Osmanskoyi imperiyi nacionalnij gnit polskoyi shlyahti i vnutrishnya zrada eliti perehid aristokratiyi do katolictva i ukladennya cerkovnoyi uniyi Na hvili nacionalnoyi borotbi rosla nacionalna samosvidomist Ostannya viyavilasya na pobutovomu rivni v usvidomlenni svoyeyi prinalezhnosti do ruskogo narodu a na vishomu ideologichnomu rivni u borotbi za nacionalni prava za pravoslav ya za stvorennya nacionalnih derzhavnih institutiv i atributiv Rezultatom cih procesiv stala sproba tvorennya vlasnoyi derzhavi ukrayinskim narodom seredini XVII st pid provodom B Hmelnickogo Skladnist etnichnoyi istoriyi ukrayinciv vidbilasya i v riznomanitnosti samonazv etnonimiv nazv z boku inshih narodiv a takozh nazv krayini i derzhavi Z momentu zarodzhennya ukrayinskogo etnosu klyuchovim bulo ponyattya Rus Prichomu v rizni periodi dominuvali taki jogo varianti VI XI st Rus z 1395 r Mala Rus u XVII XVIII st Malorosiya XIX st pochatok HH st Ukrayina Rus Viznannya nazvi Ukrayina upershe zgadane u 1060 r vidbulosya u XVII stolitti ale todi vono spivisnuvalo z inshim Malorosiya yake nabulo shirokogo poshirennya pislya priyednannya Ukrayini do Moskovskoyi derzhavi Tilki z pochatku XX stolittya etnonim Ukrayina stav perevazhati Slid vidiliti j taku osoblivist spochatku Russyu a potim Ukrayinoyu nazivali centralnu oblast tobto Kiyivsku zemlyu a potim zvidsi najmenuvannya Rus poshirilosya na vse shidne slov yanstvo a Ukrayina piznishe na vse ukrayinstvo Tobto nazva Rus sformuvalasya yak spilnoslov yanskij termin i same tomu Moskovska derzhava vzyala jogo sobi u nazvu dlya utverdzhennya koncepciyi Tretogo Rimu Sho stosuyetsya nazvi Ukrayina to ye dekilka poyasnen jogo pohodzhennya abo vid krayu kordonu zi Stepom abo vid slova krayina insha versiya kraj yak batkivshina vitchizna ta in Najposhirenisha versiya nazva Ukrayina pohodit vid sliv u i krayina j oznachaye vnutrishnyu zemlyu batkivshinu na protivagu zovnishnim zemlyam zakordonnyu Sho stosuyetsya samonazvi ukrayinec to vona dovgo bula maloposhirenoyu Vzhivalasya nazva ukrayinec lishe u znachenni kozak kozackij narod Poryad z cim prodovzhuvala isnuvati i stara samonazva rusin Tilki v umovah nacionalnogo vidrodzhennya u drugij polovini XIX stolittya ostatochno utverdilasya samonazva ukrayinec Takim chinom v etnichnij istoriyi ukrayinciv mozhna vidiliti chotiri klyuchovi etnoob yednuvalni samonazvi slov yani sloveni rusi rusini kozaki cherkasi ukrayinci DinamikaDokladnishe Dinamika chiselnosti ukrayinciv v Ukrayini U 1719 r 84 5 4 9 z 5 8 mln ukrayinciv prozhivali na zemlyah sho perebuvayut u suchasnih kordonah Ukrayini Vnaslidok aktivnih migracijnih procesiv nastupni 250 rokiv pitoma vaga ukrayinciv u mezhah Ukrayini vidnosno yihnoyi zagalnoyi chiselnosti u sviti neuhilno zmenshuvalas do 79 5 12 8 z 16 1 mln u 1858 r ta do 74 2 27 6 z 37 2 mln u 1926 r U 1989 r na teritoriyi Ukrayini prozhivalo lishe 72 1 37 4 z 51 9 mln ukrayinciv svitu Prote u 1990 ti roki sposterigalosya zrostannya cogo pokaznika do bl 80 sho pov yazano z aktivnoyu asimilyaciyeyu ukrayinciv diaspori ta zminoyu u 1989 2001 rr etnichnoyi samoidentifikaciyi na korist ukrayinskoyi sered osib zmishanih nacionalnostej na teritoriyi Ukrayini Istorichna dinamika chiselnosti etnichnih ukrayinciv na teritoriyah sho zaraz vhodyat do skladu Ukrayini rik chiselnist ukrayinciv pitoma vaga u naselenni 1719 4 91 mln 86 0 1795 8 70 mln 83 6 1858 12 73 mln 79 6 1897 1900 20 98 mln 72 9 1910 1917 27 05 mln 70 1 1926 1931 27 57 mln 71 2 1939 29 61 mln 71 9 1959 32 16 mln 76 8 1970 35 28 mln 74 9 1979 36 50 mln 73 6 1989 37 42 mln 72 7 2001 37 52 mln 77 8 Dinamika chiselnosti 1719 1917 rr Chiselnist ukrayinciv za perepisom 1897 rr Na pochatku XVIII st ponad 99 ukrayinciv u mezhah Ukrayini meshkali u lisostepovij ta lisovij zonah todi yak stepova zona zalishalasya praktichno nezaselenoyu U XVIII st pochalasya masshtabna kolonizaciya stepu i kilkist ukrayinciv zrosla za 1719 1795 rr majzhe u 19 raziv z 40 tis do 740 tis U 1795 r na stepovomu pivdennomu shodi prozhivalo 8 5 zagalnoyi chiselnosti ukrayinciv Ukrayini u 1858 r vzhe 15 2 a u 1897 1900 rr ponad 19 U 1910 1917 rr u stepovij zoni prozhivalo bl 5 9 mln ukrayinciv 22 zagalnoyi chiselnosti u lisovij ta lisostepovij zonah bl 21 1 mln ukrayinciv 78 zagalnoyi chiselnosti Dinamika chiselnosti ukrayinskogo naselennya Ukrayini v XVIII poch XX st tis 1719 1795 1858 1897 1900 1910 1917 Pravoberezhna Ukrayina 2138 0 2992 8 4082 1 7259 1 9217 9 Poltavska guberniya 673 2 1354 8 1771 6 2539 1 3438 4 Harkivska guberniya 397 5 848 0 1384 8 2009 5 3030 8 Shidna Galichina 901 0 1474 3 1862 8 2747 3 2975 3 Katerinoslavska guberniya 3 5 364 8 836 9 1456 4 2403 9 Chernigivska guberniya 632 7 918 8 1248 7 1526 1 1707 7 Hersonska guberniya pivnich 4 0 132 3 354 6 760 0 967 9 Tavrijska guberniya materik 30 0 23 7 162 9 546 5 847 9 Hersonska guberniya pivden 153 5 338 9 702 0 840 1 Donska oblast pivnich 64 5 208 3 432 0 640 4 Zakarpattya 82 6 194 1 242 4 294 6 356 5 Bessarabiya chastina 10 0 47 8 102 7 249 2 300 6 Bukovina 39 0 123 8 166 7 248 8 270 8 Tavrijska guberniya pivostriv 2 1 13 2 64 7 52 6 Vsogo ukrayinciv 4911 5 8695 3 12776 6 20835 3 27050 8 Chastka ukrayinciv u naselenni regioniv u XVIII poch XX st 1719 1795 1858 1897 1900 1910 1917 Poltavska guberniya 100 0 99 0 97 4 93 0 94 1 Harkivska guberniya 93 7 88 9 87 5 80 6 85 7 Pravoberezhna Ukrayina 86 0 88 5 79 3 77 3 75 9 Hersonska guberniya pivnich 100 0 86 8 75 0 73 8 68 7 Tavrijska guberniya materik 100 0 47 0 45 7 60 6 67 9 Chernigivska guberniya 93 1 89 2 84 8 66 4 67 4 Katerinoslavska guberniya 19 5 79 8 78 9 68 9 65 8 Shidna Galichina 79 2 74 3 70 1 65 8 64 0 Bukovina 75 0 73 7 60 9 58 5 59 6 Donska oblast pivnich 74 0 71 0 49 7 50 1 Zakarpattya 61 2 61 9 51 9 39 3 42 0 Hersonska guberniya pivden 81 2 47 6 41 2 41 5 Bessarabiya chastina 15 0 40 9 26 7 36 6 37 7 Tavrijska guberniya pivostriv 1 3 4 0 11 8 7 8 Teritoriya suchasnoyi Ukrayini 83 1 83 8 75 0 70 7 69 5 U 1719 r u mezhah Rechi Pospolitoyi Pravoberezhzhya shidna Galichina prozhivalo ponad 3 mln ukrayinciv sho stanovilo bl 62 yih zagalnoyi chiselnosti na terenah suchasnoyi Ukrayini U mezhah Rosijskoyi imperiyi Slobozhanshina Poltavshina Chernigivshina nalichuvalosya bl 1 7 mln ukrayinciv 35 zagalnoyi chiselnosti Stanom na 1858 r ukrayinski zemli buli podileni mizh Avstrijskoyu ta Rosijskoyu imperiyami U avstrijskij chastini meshkalo bl 2 3 mln ukrayinciv 17 8 vid chiselnosti u mezhah suchasnoyi Ukrayini u rosijskij chastini 10 5 mln 82 2 Do pochatku XX st chastka ukrayinciv sho prozhivala u mezhah Avstro Ugorshini zmenshilasya do 15 8 3 3 mln osib todi yak chastka ukrayinciv z Rosijskoyi imperiyi zrosla do 84 2 17 5 mln Dinamika chiselnosti 1939 2001 rr Zmina chiselnosti ukrayinciv za period mizh perepisami 1959 1989 rr Dinamika chiselnosti ukrayinciv u oblastyah za danimi perepisiv naselennya Oblast 1939 1959 1970 1979 1989 2001 Dnipropetrovska 1 812 563 2 102 936 2 492 109 2 647 484 2 769 560 2 825 781 Donecka 1 839 809 2 368 120 2 596 894 2 622 553 2 693 432 2 744 149 Lvivska 1 818 317 2 134 400 2 298 628 2 464 739 2 471 033 m Kiyiv 450 556 663 851 1 056 905 1 455 579 1 863 674 2 110 767 Harkivska 1 820 061 1 734 144 1 869 403 1 952 987 1 992 976 2 048 699 Kiyivska 2 479 274 1 602 025 1 689 070 1 743 761 1 729 240 1 684 803 Vinnicka 2 017 990 1 966 404 1 960 768 1 872 660 1 757 948 1 674 135 Odeska 964 011 1 124 365 1 313 767 1 382 135 1 432 737 1 542 341 Poltavska 2 042 509 1 524 633 1 557 559 1 557 013 1 536 630 1 481 167 Luganska 1 166 504 1 416 307 1 506 585 1 472 715 1 482 232 1 472 376 Ivano Frankivska 1 037 748 1 186 839 1 263 674 1 342 888 1 371 242 Zaporizka 1 058 319 999 425 1 164 831 1 243 809 1 308 038 1 364 095 Hmelnicka 1 441 488 1 452 859 1 466 891 1 413 134 1 374 749 1 339 331 Cherkaska 1 413 072 1 425 068 1 417 647 1 381 742 1 301 183 Zhitomirska 1 315 520 1 355 169 1 383 940 1 352 956 1 306 140 1 254 855 Chernigivska 1 642 168 1 468 154 1 462 908 1 387 583 1 292 106 1 155 354 Sumska 1 489 578 1 330 768 1 312 113 1 267 199 1 220 487 1 152 034 Rivnenska 864 848 979 584 1 041 216 1 085 729 1 123 401 Ternopilska 1 030 166 1 106 954 1 123 085 1 126 395 1 113 516 Mikolayivska 795 169 822 828 905 636 962 530 1 003 591 1 034 446 Volinska 842 048 924 878 962 091 1 001 329 1 024 955 Kirovogradska 1 028 165 1 079 846 1 109 984 1 078 833 1 046 984 1 014 616 Zakarpatska 686 464 808 131 898 606 976 749 1 010 127 Hersonska 668 148 806 795 894 612 936 944 961 584 Chernivecka 518 189 581 109 629 125 666 095 689 056 Krim 154 123 267 659 480 733 547 336 625 919 576 647 Ukrayina 32 158 493 35 283 857 36 488 951 37 419 053 37 541 693 Zmina chiselnosti ukrayinciv za period mizh perepisami 1989 2001 rr U radyanskij period tempi prirostu ukrayinskogo naselennya buli znachno nizhchimi nizh tempi prirostu vsogo naselennya Ukrayinskoyi RSR Tak u 1959 1970 rr voni buli na 23 menshimi nizh v serednomu po respublici 9 7 proti 12 6 ta vtrichi menshimi nizh tempi prirostu rosiyan 28 7 Za 1970 1979 rr pririst chiselnosti ukrayinciv v URSR 3 4 buv uzhe na 36 menshe nizh v serednomu po respublici ta v 4 3 razi menshe nizh pririst chiselnosti rosiyan 14 7 Tendenciya zbereglas i u 80 ti roki za 1979 1989 rr kilkist ukrayinciv zbilshilas tilki na 2 5 todi yak vsogo naselennya na 3 7 na 48 bilshe a chiselnist rosiyan zrosla na 8 4 u 3 4 razi bilshe Zagalom za 1959 1989 rr kilkist ukrayinciv v URSR zbilshilas lishe na 16 4 todi yak kilkist rosiyan na 60 1 vsogo naselennya na 22 9 Iz zagalnoyi velichini prirostu naselennya URSR na 9583 0 tis osib na ukrayinciv yaki u 1959 r stanovili majzhe 77 naselennya pripadalo lishe 54 9 prirostu 5260 6 tis todi yak na rosiyan yaki stanovili u 1959 r menshe 17 naselennya pripadalo 44 5 prirostu naselennya URSR Za tridcyatirichchya chastka ukrayinciv u naselenni Ukrayini skorotilas na 4 1 z 76 8 do 72 7 Golovnimi prichinami cogo buli poshirennya zmishanih shlyubiv ta praktika mizhrespublikanskogo obminu specialistami Situaciya zminilas pislya progoloshennya nezalezhnosti Ukrayini za 1989 2001 rr kilkist ukrayinciv prodovzhila zrostannya popri prirodne skorochennya naselennya ta emigraciyu Osnovnim dzherelom jogo zbilshennya bulo lyudi narodzheni u zmishanih shlyubah perevazhno ukrayinsko rosijskih yaki na radyanskih perepisah zapisuvalisya rosiyanami Zavdyaki kardinalnij zmini dinamiki u postradyanskij period zagalna dinamika za 1959 2001 rr ukrayinciv rosiyan ta vsogo naselennya majzhe zrivnyalas i stala dorivnyuvati 17 18 ta 15 vidpovidno Dinamika chiselnosti ukrayinciv u mizhperepisni periodi porivnyano z dinamikoyu chiselnosti rosiyan inshih nacionalnostej ta vsogo naselennya 1959 1970 1970 1979 1979 1989 1989 2001 1959 1989 1959 2001 ukrayinci 9 7 3 4 2 5 0 3 16 4 16 7 rosiyani 28 7 14 7 8 4 26 6 60 1 17 5 inshi nacionalnosti 3 7 2 5 1 1 18 7 2 2 16 9 vse naselennya 12 6 5 3 3 7 6 2 22 9 15 2 Osoblivosti rozselennyaDinamika chastki ukrayinciv u naselenni regioniv Ukrayini za perepisami 1959 2001 rr 1959 1979 1989 2001 Avtonomna Respublika Krim 22 28 25 63 25 75 24 01 Vinnicka oblast 91 80 91 84 91 52 94 91 Volinska oblast 94 56 94 73 94 60 96 95 Dnipropetrovska oblast 77 75 72 75 71 57 79 35 Donecka oblast 55 56 50 92 50 71 56 87 Zhitomirska oblast 84 51 84 90 84 95 90 32 Zakarpatska oblast 74 60 77 75 78 41 80 51 Zaporizka oblast 68 27 63 80 63 07 70 80 Ivano Frankivska oblast 94 80 95 25 95 02 97 52 Kiyivska oblast 93 19 90 58 89 40 92 52 Kirovogradska oblast 88 66 86 90 85 25 90 13 Luganska oblast 57 76 52 83 51 88 57 96 Lvivska oblast 86 26 89 46 90 37 94 82 Mikolayivska oblast 81 16 77 41 75 55 81 91 Odeska oblast 55 48 54 68 54 60 62 81 Poltavska oblast 93 44 89 41 87 87 91 36 Rivnenska oblast 93 37 93 16 93 26 95 90 Sumska oblast 87 91 86 50 85 50 88 84 Ternopilska oblast 94 89 96 64 96 77 97 81 Harkivska oblast 68 81 64 25 62 78 70 75 Hersonska oblast 81 07 76 70 75 75 82 00 Hmelnicka oblast 90 16 90 82 90 35 93 88 Cherkaska oblast 94 00 91 74 90 47 93 05 Chernivecka oblast 66 94 70 18 70 80 74 98 Chernigivska oblast 94 49 92 58 91 46 93 47 m Kiyiv 60 11 67 89 72 45 82 23 Ukrayina 76 81 73 55 72 73 77 82 Chastka ukrayinciv v oblastyah Ukrayini za perepisom 2001 roku Najchiselnisha nacionalnist za perepisom 2001 roku oranzhevim kolorom pokazani rajoni ta mista oblasnogo pidporyadkuvannya de ukrayinci stanovlyat absolyutnu abo vidnosnu bilshist naselennya Chastka ukrayinciv u naselenni rajoniv i mist Ukrayini za perepisom 2001 roku Chastka ukrayinciv u naselenni rajoniv i mist URSR za perepisom 1959 roku Chastka ukrayinciv u naselenni okrug URSR za perepisom 1926 roku Chiselnist ta chastka ukrayinciv u naselenni regioniv Ukrayini za danimi perepisu 2001 r naselennya ukrayinciv naselennya regionu vid chiselnosti ukrayinciv v Ukrayini Dnipropetrovska oblast 3 561 224 2 825 781 79 3 7 5 Donecka oblast 4 825 563 2 744 149 56 9 7 3 Lvivska oblast 2 605 956 2 471 033 94 8 6 6 m Kiyiv 2 566 953 2 110 767 82 2 5 6 Harkivska oblast 2 895 813 2 048 699 70 7 5 5 Kiyivska oblast 1 821 061 1 684 803 92 5 4 5 Vinnicka oblast 1 763 944 1 674 135 94 9 4 5 Odeska oblast 2 455 666 1 542 341 62 8 4 1 Poltavska oblast 1 621 207 1 481 167 91 4 3 9 Luganska oblast 2 540 191 1 472 376 58 0 3 9 Ivano Frankivska oblast 1 406 129 1 371 242 97 5 3 7 Zaporizka oblast 1 926 810 1 364 095 70 8 3 6 Hmelnicka oblast 1 426 649 1 339 331 93 9 3 6 Cherkaska oblast 1 398 313 1 301 183 93 1 3 5 Zhitomirska oblast 1 389 293 1 254 855 90 3 3 3 Chernigivska oblast 1 236 065 1 155 354 93 5 3 1 Sumska oblast 1 296 763 1 152 034 88 8 3 1 Rivnenska oblast 1 171 445 1 123 401 95 9 3 0 Ternopilska oblast 1 138 500 1 113 516 97 8 3 0 Mikolayivska oblast 1 262 899 1 034 446 81 9 2 8 Volinska oblast 1 057 214 1 024 955 96 9 2 7 Kirovogradska oblast 1 125 704 1 014 616 90 1 2 7 Zakarpatska oblast 1 254 614 1 010 127 80 5 2 7 Hersonska oblast 1 172 689 961 584 82 0 2 6 Chernivecka oblast 919 028 689 056 75 0 1 8 Avtonomna Respublika Krim 2 024 056 492 227 24 3 1 3 m Sevastopol 377 153 84 420 22 4 0 2 Zahid U mezhah semi zahidnih oblastej sho uvijshli do skladu Ukrayini u 1930 1940 vi roki XX st nalichuvalosya za danimi perepisu 2001 roku 8 803 330 ukrayinciv abo 23 45 yih zagalnoukrayinskoyi chiselnosti Pitoma vaga ukrayinciv u naselenni kolivalas vid 75 0 u Cherniveckij oblasti do 97 8 u Ternopilskij oblasti V absolyutnih cifrah najbilsha kilkist ukrayinciv bula zafiksovana u Lvivskij oblasti 2 471 033 osib 6 6 zagalnoukrayinskoyi chiselnosti 3 misce najmensha u Cherniveckij oblasti 689 056 osib 1 8 zagalnoukrayinskoyi chiselnosti 25 misce Volinska oblast U Volinskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 024 955 ukrayinciv sho stanovilo 2 7 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini Volinska oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya chiselnosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr yih chiselnist zrosla na 21 7 13 misce po Ukrayini Ukrayinci stanovili u 2001 r 97 0 naselennya oblasti 3 misce pislya Ternopilskoyi ta Ivano Frankivskoyi i absolyutno perevazhali v usih rajonah ta mistah oblasti vid 92 5 u oblasnomu centri Lucku do ponad 99 u pivnichnih poliskih rajonah Kamin Kashirskomu Lyubeshivskomu Lokachinskomu Manevickomu Ratnivskomu Starovizhivskomu Zakarpatska oblast Chastka naselennya sho nazvalo ridnoyu ukrayinsku movu u miskih selishnih ta silskih radah Zakarpatskoyi obl za perepisom 2001 r Najposhirenisha ridna mova u mistah i silradah Zakarpatskoyi oblasti za perepisom 2001 r Na Zakarpatti u 2001 r meshkalo 1 010 127 ukrayinciv abo 80 5 vsogo naselennya z nih 10 201 osib zayavili pro svoyu prinalezhnist do etnografichnih grup perevazhno rusiniv 10 090 osib Najvishij vidsotok naselennya sho nazvali sebe rusinami buv zafiksovanij u Svalyavskomu rajoni 5 5 de roztashovane yedine v Ukrayini selo Gankovicya absolyutna bilshist naselennya yakogo 91 nazvalisya rusinami Ponad 1 rusiniv bulo zafiksovano i u Mukachevi Uzhgorodi a takozh Perechinskomu rajoni Sered usih regioniv Ukrayini Zakarpatska oblast posidala 3 misce pislya Kiyeva ta Krimu za dinamikoyu prirostu chiselnosti ukrayinciv z 1959 r Kilkist ukrayinciv u oblasti zbilshilas za 42 roki na 47 2 sho vtrichi bilshe nizh v serednomu po Ukrayini 16 7 Za cej zhe chas pitoma vaga ukrayinciv na Zakarpatti zrosla majzhe na 6 z 74 6 do 80 5 Zakarpatska oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Vsi girski ta peredgirski rajoni Zakarpatskoyi oblasti ye majzhe monoetnichnim z absolyutnim dominuvannyam ukrayinciv todi yak u rivninnij zoni najbilsh gustonaselenij ye teritoriyi de pitoma vaga ukrayinskogo naselennya duzhe nizka Na smuzi sho prostyagayetsya vid Uzhgoroda i Vinogradova do kordonu z Ugorshinoyu ukrayinci u bilshosti naselenih punktiv postupayutsya za chiselnistyu ugorcyam Tak u Beregivskomu rajoni ukrayinci stanovlyat menshe 19 naselennya i perevazhayut lishe u 10 z 43 naselenih punktiv rajonu postupayuchis ugorcyam U m Beregove sho ye mistom oblasnogo pidporyadkuvannya i ne vhodit do skladu Beregivskogo rajonu ukrayinci stanovlyat 38 9 naselennya postupayuchis ugorcyam 48 1 Pokazovo sho rivninni teritoriyi Zakarpattya z perevazhannyam ugorskogo naselennya harakterizuyutsya i najvishoyu v Ukrayini chastkoyu cigan absolyutna bilshist yakih tezh ye ugorskomovnimi Tak u m Beregove de za perepisom 2001 r prozhivalo 6 4 cigan ugorsku movu nazvali ridnoyu 54 8 naselennya na 6 7 bilshe chastki ugorciv u Beregivskomu rajoni 4 1 cigan 80 2 ugorskomovnih na 4 1 bilshe ugorciv 76 1 V Uzhgorodskomu ta Vinogradivskomu rajonah ukrayinci stanovlyat bilshist naselennya 58 4 ta 71 4 vidpovidno ale perevazhayut lishe u pivnichnih ta centralnih chastinah rajoniv Krim togo ukrayinci ye menshistyu i u kilkoh selah na pivdni Mukachivskogo rajonu Dercen Zhnyatino Fornosh Serne Barkasovo Chomonin Na shodi Zakarpatskoyi oblasti na mezhi Rahivskogo ta Tyachivskogo rajoniv ye 10 naselenih punktiv de perevazhayut rumuni Tak ukrayinci ye menshistyu u selah Bila Cerkva Playuc Serednye Vodyane Dobrik Rahivskogo rajonu a takozh u selah Glibokij Potik Dibrova Nizhnya Apsha Peshera Podishor Topchino Tyachivskogo rajonu U selishi Solotvino Tyachivskogo rajonu ukrayinciv nalichuyetsya blizko 15 i voni postupayutsya za chiselnistyu rumunam 56 ta ugorcyam 25 Ivano Frankivska oblast U Ivano Frankivskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 371 242 ukrayinciv sho stanovilo 3 7 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini Z nih 21 477 osib najbilshe v Ukrayini nazvali sebe predstavnikami etnografichnih grup zokrema guculami 21 249 99 3 zagalnoukrayinskoyi chiselnosti Vtim spravzhnya chiselnist predstavnikiv etnografichnih grup znachno visha oskilki bilshist naselennya ne vkazuvali pro svoyu prinalezhnist do nih U girskih ta chastkovo peredgirskih rajonah oblasti bilshist naselennya stanovlyat guculi Verhovinskij Kosivskij chastkovo Nadvirnyanskij Kolomijskij rajoni ta bojki Dolinskij Rozhnyativskij chastkovo Bogorodchanskij rajoni Ivano Frankivska oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla na 32 1 10 misce sho majzhe vdvichi bilshe nizh u serednomu po krayini Ukrayinci absolyutno perevazhayut v usih rajonah ta mistah oblasti vid 92 2 u Ivano Frankivsku do ponad 99 u silskih rajonah Lvivska oblast U Lvivskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 2 471 033 ukrayinciv sho stanovilo 6 6 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 3 misce pislya Dnipropetrovskoyi ta Doneckoyi oblastej Lvivska oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla na 35 9 7 misce sho u 2 15 razi bilsh nizh u serednomu po krayini Ukrayinci stanovili 94 8 naselennya oblasti 6 misce sered regioniv Ukrayini i absolyutno perevazhali v usih rajonah ta mistah oblasti vid 88 1 u Lvovi do ponad 99 u silskih rajonah Ukrayinci stanovili bilshist naselennya v usih naselenih punktah Lvivskoyi oblasti za vinyatkom sil Strilecke Doboshivka Pnikut Lanovichi u Mostiskomu ta Sambirskomu rajonah de bilshist naselennya stanovili polyaki Rivnenska oblast Na teritoriyi Rivnenskoyi oblasti za danimi ostannogo perepisu naselennya meshkalo 1 123 401 ukrayinciv 18 misce sho stanovilo 3 0 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini Rivnenska oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla na 29 9 11 misce sho majzhe vdvichi bilshe nizh u serednomu po krayini Ukrayinci stanovili 95 9 naselennya oblasti 4 misce i absolyutno perevazhali usih rajonah ta mistah vid 83 6 u Rokitnivskomu rajoni do ponad 98 u silskih rajonah Ukrayinci stanovili bilshist naselennya v usih naselenih punktah Rivnenskoyi oblasti za vinyatkom deyakih sil na pivnochi Rokitnivskogo rajonu de perevazhali bilorusi Ternopilska oblast U Ternopilskij oblasti za danimi perepisu 2001 r meshkalo 1 113 516 ukrayinciv sho stanovilo 3 0 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 19 misce Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla lishe na 8 1 17 misce sho vdvichi menshe nizh u serednomu po krayini Ternopilska oblast ye najbilsh monoetnichnim regionom Ukrayini u 2001 roci ukrayinci stanovili tut 97 8 naselennya i absolyutno perevazhali v usih naselenih punktah oblasti Sered rajoniv ta mist oblasnogo pidporyadkuvannya yih chastka kolivalas vid 94 8 u Ternopoli do ponad 99 u silskih rajonah Bl 15 20 ukrayinciv Ternopilskoyi oblasti ye nashadkami deportovanih u 1944 1946 rr ukrayinciv pivdenno shidnoyi Polshi Za yih chiselnistyu Ternopilshina posidaye 1 misce sered usih regioniv Ukrayini Chernivecka oblast Najbilsha nacionalnist a u mistah selishah ta selah Cherniveckoyi oblasti za perepisom 2001 r Chastka naselennya sho nazvalo ridnoyu ukrayinsku movu u miskih selishnih ta silskih radah Cherniveckoyi obl za perepisom 2001 r Za danimi perepisu 2001 r u najmenshij za naselennyam Cherniveckij oblasti prozhivalo 689 056 ukrayinciv sho stanovilo 1 8 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 25 misce menshe lishe u Krimu ta Sevastopoli Chernivecka oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla na 33 0 9 misce sho u 2 razi bilshe nizh u serednomu po krayini Ukrayinci stanovili 75 0 naselennya Cherniveckoyi oblasti 20 misce sered regioniv Ukrayini sho ye najnizhchim pokaznikom sered usih regioniv centralnoyi ta zahidnoyi Ukrayini Najmensha chastka ukrayinciv zafiksovana pivdennih rajonah oblasti Gercayivskomu 5 0 Novoselickomu 34 0 Glibockomu 46 5 Storozhineckomu 59 6 rajonah todi yak zahidni ta pivnichni rajoni Zastavnivskij Vizhnickij Putilskij Kicmanskij Kelmeneckij buli majzhe mononacionalnimi z chastkoyu ukrayinciv ponad 97 Gercayivskij rajon roztashovanij na pivdennomu shodi oblasti ye yedinim rajonom Ukrayini de bilshist naselennya ye rumunami za nacionalnistyu Cej rajon vidznachayetsya i najnizhoyu pitomoyu vagoyu ukrayinciv u naselenni i najvishoyu vagoyu nacionalnoyi menshini sered usih administrativnih odinic Ukrayini Ukrayinci stanovlyat tut 5 0 naselennya i ye bilshistyu lishe u s Mamornicya V inshih naselenih punktah rajonu perevazhayut rumuni yaki stanovlyat 91 5 naselennya 93 8 razom z moldovanami U Novoselickomu rajoni ukrayinci stanovili 34 0 naselennya postupayuchis moldovanam yakih nalichuvalosya 57 5 razom z rumunami 64 3 Ukrayinci perevazhali u rajcentri misti Novoselicya bl 55 naselennya a takozh u 14 z 42 sil rajonu Zokrema u selah Ridkivci Toporivci Chornivka Vanchinec Dovzhok Zhilivka Zelenij Gaj Koteleve Podvirne Ringach Shishkivci Sloboda Revkivci Sherbinci I inshih 28 selah rajonu perevazhalo moldovsko rumunske naselennya U Glibockomu rajoni ukrayinci stanovili 46 5 rumuni 45 3 moldovani 6 1 Ukrayinske naselennya perevazhalo u rajcentri selishi Gliboka ponad 80 a takozh u 18 z 37 sil rajonu zokrema u selah Valya Kuzmina Slobidka Kam yanka Koroviya Korchivci Lukovicya Kut Mihajlivka Chervona Dibrova Gorbivci Starij ta Novij Vovchinec Sterche Tarashani Turyatka Chagor Cherepkivci ta Petrichanka U inshih 19 selah Glibockogo rajonu ukrayinci za chiselnistyu postupalisya predstavnikam inshih nacionalnostej zokrema moldovanam sela Molodiya Privoroki rosiyanam staroobryadcyam Bila Krinicya ta rumunam Bagrinivka Voloka Grushivka Oprisheni Dimka Jordaneshti Karapchiv Kupka Terebleche Verhni ta Nizhni Sinivci Stanivci Polyana Sucheveni Prosika Prosokiryani U Storozhineckomu rajoni ukrayinci stanovili 59 6 i perevazhali u pivnichnij ta centralnij chastini todi yak na pivdni rajonu bilshist naselennya stanovili rumuni ta polyaki Rumuni buli u bilshosti u 10 naselenih punktah rajonu selishi Krasnoyilsk selah Budenec Verhni ta Nizhni Petrivci Yizhivci Glibochok Ursoya Chudej Arshicya Ropcha Cheresh polyaki u seli Stara Krasnoshora U Hotinskomu rajoni ukrayinci buli najchiselnishoyu nacionalnistyu u vsih naselenih punktah za vinyatkom s Kolinkivci de perevazhali moldovani U Sokiryanskomu rajoni ukrayinci buli v menshosti lishe u selah Grubna perevazhali rosiyani staroobryadci ta Shishkivci moldovani U Vizhnickomu rajoni u seli Lipovani vidnosna bilshist naselennya staroobryadci U chotiroh rajonah Kelmeneckomu Zastavnivskomu Putilskomu ta Kicmanskomu ukrayinci perevazhali v usih naselenih punktah Centr Do 1930 h rokiv na teritoriyi centralnih oblastej prozhivalo bilshe polovini chiselnosti ukrayinskogo naselennya Ukrayini Do 1959 r cej pokaznik zmenshivsya do 43 1 u 1989 r do 38 8 i u 2001 r do 37 7 Zrostala lishe chastka Kiyeva u yakomu u 1959 r prozhivalo lishe 2 1 ukrayinciv Ukrayini todi yak u 1989 r 5 0 a u 2001 r 5 6 V dev yati oblastyah bez Kiyeva u 1959 r prozhivalo 41 0 ukrayinciv Ukrayini u 1989 r tilki 33 8 i u 2001 r 32 1 Centralnij region u XX st harakterizuvavsya najnizhchimi tempami prirostu naselennya zokrema i ukrayinskogo Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv zbilshilas tut lishe na 2 2 u 7 6 raziv menshe nizh v serednomu po krayini Pririst ukrayinskogo buv zafiksovanij lishe u Kiyevi 1446 9 tis 218 ta Kiyivskij oblasti 82 8 tis 5 7 todi yak u inshih centralnih oblastyah depopulyaciya ukrayinskogo naselennya rozpochalasya she u 1930 ti roki ta prodovzhuvalasya u pislyavoyennij period najbilshe skorotilasya chiselnist ukrayinciv u Chernigivskij 312 8 tis 21 2 ta Vinnickij 292 3 tis 14 9 oblastyah Stanom na 2001 rik u dev yati centralnih oblastyah ta Kiyevi prozhivalo 14 168 245 ukrayinciv majzhe 38 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini Pitoma vaga ukrayinciv kolivalas vid 82 2 u Kiyevi do 94 9 u Vinnickij oblasti V absolyutnih cifrah najbilsha kilkist ukrayinciv bula zafiksovana u Kiyevi 2 110 767 5 4 zagalnoukrayinskoyi chiselnosti 4 misce ta Vinnickij oblasti 1 674 135 4 5 zagalnoukrayinskoyi chiselnosti 7 misce najmensha u Kirovogradskij oblasti 1 014 616 osib 2 7 zagalnoukrayinskoyi chiselnosti 22 misce Vinnicka oblast U Vinnickij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 674 135 ukrayinciv sho stanovilo 4 5 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 7 misce Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zmenshilasya na 14 9 peredostannye 26 misce a pitoma vaga Vinnickoyi oblasti u chiselnosti ukrayinciv skorotilasya z 6 1 u 1959 r 3 misce do 4 5 7 misce Ukrayinci stanovili u 2001 r 94 9 naselennya Vinnickoyi oblasti 1 misce sered oblastej centru ta 5 misce sered usih regioniv Ukrayini U naselenni vsih rajoniv ta mist oblasnogo pidporyadkuvannya bilshist naselennya buli ukrayincyami vid 87 2 u Vinnici do ponad 98 u silskih rajonah Ukrayinci stanovili bilshist naselennya v usih naselenih punktah Vinnickoyi oblasti za vinyatkom sil Novomikilsk Mogiliv Podilskogo Pilipi Borivski Tomashpilskogo Kalinivka Tulchinskogo Borskiv Tivrivskogo rajoniv ta she dekilkoh nevelikih poselen de perevazhali rosiyani staroobryadci Zhitomirska oblast U Zhitomirskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 254 855 ukrayinciv sho stanovilo 3 3 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 15 misce Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zmenshilasya na 7 4 22 misce a pitoma vaga Zhitomirskoyi oblasti u zagalnij chiselnosti ukrayinciv skorotilasya na 0 9 v p z 4 2 12 misce do 3 3 15 misce Ukrayinci stanovili u 2001 r 90 3 naselennya Zhitomirskoyi oblasti 7 misce sered oblastej centru ta 12 misce sered usih regioniv Ukrayini U naselenni vsih rajoniv ta mist oblasnogo pidporyadkuvannya ukrayincyami stanovili bilshist naselennya vid 82 9 u Zhitomiri do ponad 97 u silskih rajonah ta u bilshosti naselenih punktiv oblasti Drugimi za chiselnistyu buli rosiyani yaki prozhivali perevazhno u mistah U selah Trudolyubivka P yatidub Malinskogo Mamech Ovruckogo Veliki Kosharisha Korostishivskogo ta Nitine Yemilchinskogo rajoniv najchiselnishoyu grupoyu buli rosiyani staroobryadci Tretoyu nacionalnistyu Zhitomirskoyi oblasti buli polyaki bilshist yakih prozhivali u pivdenno zahidnij chastini oblasti i perevazhali sered naselennya bagatoh sil Romanivskij rajon Baranivskogo Novograd Volinskogo Chervonoarmijskogo Yemilchinskogo Volodarsko Volinskogo Ruzhinskogo Berdichivskogo rajoniv Kiyivska oblast U Kiyivskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 684 803 ukrayinciv sho stanovilo 4 5 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 6 misce Kiyivska oblast bula yedinoyu z centralnih oblastej de chiselnist ukrayinciv za 1959 2001 rr zbilshilas na 5 2 18 misce ale pitoma yiyi pitoma vaga u zagalnij chiselnosti ukrayinciv vse odno skorotilasya z 4 98 u 1959 r do 4 49 u 2001 r Ukrayinci stanovili u 2001 r 92 5 naselennya Kiyivskoyi oblasti 5 misce sered oblastej centru ta 10 misce sered usih regioniv Ukrayini U naselenni vsih rajoniv ta mist oblasnogo pidporyadkuvannya bilshist naselennya buli ukrayincyami vid 63 3 u Slavutichi i 87 4 u Brovarah ta Bilij Cerkvi do ponad 97 u pivdennih silskih rajonah Ukrayinci stanovili bilshist naselennya v usih naselenih punktah Kiyivskoyi oblasti za vinyatkom sil Rahvalivka ta Krasilivka Ivankivskogo rajonu de perevazhali rosiyani staroobryadci Kirovogradska oblast U Kirovogradskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 254 855 ukrayinciv sho stanovilo 2 7 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 22 misce Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zmenshilasya na 6 0 21 misce a pitoma vaga Kirovogradskoyi oblasti u zagalnij chiselnosti ukrayinciv skorotilasya na 0 7 v p z 3 4 15 misce do 2 7 22 misce Ukrayinci stanovili u 2001 r 90 1 naselennya Kirovogradskoyi oblasti Voni perevazhali sered naselennya vsih rajoniv ta mist oblasnogo pidporyadkuvannya vid 83 6 u Svitlovodsku i 83 7 u Vilshanskomu rajoni do ponad 96 u silskih rajonah Ukrayinci stanovili absolyutnu abo vidnosnu bilshist naselennya v usih naselenih punktah Kirovogradskoyi oblasti za vinyatkom sil Klinci Kalinivka Chervonij Yar Kropivnickogo Voroncivka Novgorodkivskogo Zolotarivka Mikilske Svitlovodskogo Kamburliyivka Zibkove Onufriyivskogo rajoniv de perevazhali rosiyani staroobryadci ta kilkoh sil na pivdennomu shodi Vilshanskogo rajonu Stankuvate Mala Maznicya be bilshist stanovili bolgari U deyakih naselenih punktah meshkala znachna kilkist moldovan yaki stanovili do polovini naselennya sil Arepivka Chervonij Tashlik Novoukrayinskogo Kotivka Martonosha Novomirgorodskogo rajoniv ta deyakih inshih selah centralnoyi chastini oblasti Poltavska oblast U Poltavskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 481 167 ukrayinciv sho stanovilo 4 0 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 9 misce Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zmenshilasya na 2 9 20 misce a pitoma vaga Poltavskoyi oblasti u zagalnij chiselnosti ukrayinciv skorotilasya na 0 8 v p z 4 7 7 misce do 3 9 9 misce Ukrayinci stanovili u 2001 r 91 4 naselennya Poltavskoyi oblasti 6 misce sered oblastej centru ta 11 misce sered usih regioniv Ukrayini U naselenni vsih rajoniv ta mist oblasnogo pidporyadkuvannya bilshist naselennya buli ukrayincyami vid 77 7 u Gorishnih Plavnyah i 83 1 u Kremenchuci do ponad 97 u pivnichnih ta zahidnih silskih rajonah Ukrayinci stanovili bilshist naselennya v usih naselenih punktah Poltavskoyi oblasti za vinyatkom nevelikogo sela Prugli Zinkivskogo rajonu naselennya 5 osib de prozhivalo 2 ukrayinciv ta 3 turkiv meshetinciv Meshetinci prozhivayut i u inshih selah rajonu osoblivo Glinskomu Sumska oblast Najposhirenisha ridna mova u mistah i silradah Sumskoyi oblasti za perepisom 2001 r U Sumskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 152 034 ukrayinciv sho stanovilo 3 1 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 17 misce Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zmenshilasya na 13 4 25 misce a pitoma vaga Sumskoyi oblasti u zagalnij chiselnosti ukrayinciv skorotilasya na 1 1 v p z 4 14 13 misce do 3 07 17 misce Ukrayinci stanovili u 2001 r 88 8 naselennya Sumskoyi oblasti ostannye 9 misce sered oblastej centru ta 14 misce sered usih regioniv Ukrayini Ukrayinci perevazhali u naselenni vsih rajoniv ta mist oblasnogo pidporyadkuvannya za vinyatkom Putivlskogo rajonu de bilshist naselennya stanovili rosiyani U Nedrigajlivskomu Lipovodolinskomu Burinskomu Romenskomu Konotopskomu Ohtirskomu Lebedinskomu rajonah chastka ukrayinciv syagaye ponad 97 ci rajoni ye odnimi z najbilsh monoetnichnih na livoberezhnij Ukrayini Naseleni punkti de perevazhayut etnichni rosiyani a ukrayinci ye u menshosti isnuyut majzhe u vsih rajonah oblasti sho mezhuyut z Rosijskoyu Federaciyeyu Absolyutna bilshist takih naselenih punktiv pripadaye na Putivlskij Gluhivskij ta Velikopisarivskij rajoni Putivlskij rajon m Putivl ta bl 55 rosijskih sil z 90 perevazhno u zahidnij chastini rajonu rosiyan u rajoni za perepisom 2001 r bl 52 Gluhivskij rajon smt Shaligine ta bl 18 rosijskih sil na zahodi rajonu rosiyan u rajoni za perepisom 2001 r bl 15 Velikopisarivskij rajon 14 rosijskih sil u pivnichnij chastini rajonu rosiyan u rajoni za perepisom 2001 r bl 25 Trostyaneckij rajon 7 rosijskih sil na pivdennomu zahodi rajonu rosiyan u rajoni za perepisom 2001 r bl 10 Shostkinskij rajon 6 rosijskih sil na pivnochi rajonu rosiyan u rajoni za perepisom 2001 r bl 8 Krasnopilskij rajon sela Porozok ta Verhnya Pozhnya na pivdni rajonu Seredino Budskij rajon chastina sil na kordoni z Rosiyeyu Sumskij rajon sela Pershe Travnya ta Kostyantinivka na pivnochi rajonu Bilopilskij rajon sela Stari Virki ta Novi Virki na pivnichnomu zahodi rajonu Hmelnicka oblast U Hmelnickij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 339 331 ukrayinciv sho stanovilo 3 6 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 13 misce Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zmenshilasya na 7 8 23 misce a pitoma vaga Hmelnickoyi oblasti u zagalnij chiselnosti ukrayinciv skorotilasya na 0 95 v p z 4 52 9 misce u 1959 r do 3 57 13 misce u 2001 r Ukrayinci stanovili u 2001 r 93 9 naselennya Hmelnickoyi oblasti 2 misce sered oblastej centru ta 7 misce sered usih regioniv Ukrayini U naselenni vsih rajoniv ta mist oblasnogo pidporyadkuvannya bilshist naselennya buli ukrayincyami vid 87 7 u Netishini i 88 3 u Hmelnickomu do ponad 98 u silskih rajonah Bilogirskij rajon Dunayeveckomu Kam yanec Podilskomu Starokostyantinivskomu Starosinyavskomu Teofipolskomu i ponad 99 u Chemeroveckomu rajoni Ukrayinci perevazhali u naselenni bilshosti mist ta sil oblasti Vinyatkami buli chastina sil na pivdennomu shodi de perevazhali rosiyani staroobryadci ta u centri i zahodi oblasti de perevazhali polyaki Rosiyani staroobryadci buli najchiselnishoyu nacionalnistyu u selah Pilipi Hrebtiyivski Sokolivka Hvorosna Novoushickogo rajonu ta Druzhba Vinkoveckogo rajonu Krim togo voni stanovili blizko polovini naselennya sela Petrashivka Vinkoveckogo rajonu Polski sela roztashovuvalisya perevazhno u Polonskomu Hmelnickomu Gorodockomu ta Volochiskomu rajonah de bula zafiksovana najvisha pitoma vaga polyakiv u naselenni U Gorodockomu rajoni voni stanovili u 2001 r 7 2 naselennya 1989 r 9 0 1959 r 13 8 u Polonskomu 6 6 1989 r 8 3 1959 r 12 0 u Hmelnickomu 3 9 1989 r 4 4 1959 r 11 2 Absolyutna bilshist polyakiv Hmelnickoyi oblasti buli ukrayinomovnimi ukrayinsku nazvali ridnoyu 86 2 z nih todi yak polsku tilki 10 9 Bilshist polskomovnih polyakiv prozhivayut u Hmelnickomu rajoni u selah Mackivci Sharovechka Oleshkivci a takozh u seli Oleksandrivka Starosinyavskogo rajonu Cherkaska oblast U Cherkaskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 301 183 ukrayinciv sho stanovilo 3 5 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 14 misce Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zmenshilasya na 7 9 24 misce a pitoma vaga Cherkaskoyi oblasti u zagalnij chiselnosti ukrayinciv skorotilasya na 0 92 v p z 4 39 11 misce u 1959 r do 3 47 14 misce u 2001 r U 2001 r ukrayinci stanovili 93 1 naselennya i perevazhali v usih rajonah ta naselenih punktah Cherkaskoyi oblasti vid 83 3 u Cherkasah do ponad 98 u silskih rajonah zahidnoyi chastini oblasti Chernigivska oblast U Chernigivskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 155 354 ukrayinciv sho stanovilo 3 1 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 16 misce Chernigivska oblast ye liderom sered usih regioniv Ukrayini yak za zagalnimi tempami depopulyaciya tak i za tempami depopulyaciyi ukrayinskogo naselennya Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zmenshilasya na 21 3 ostannye 27 misce a pitoma vaga Chernigivskoyi oblasti u zagalnij chiselnosti ukrayinskogo naselennya Ukrayini skorotilasya na 1 49 v p z 4 57 8 misce do 3 08 16 misce U 2001 r ukrayinci stanovili 93 5 naselennya oblasti i perevazhali u vsih rajonah mistah oblasnogo pidporyadkuvannya Najvishoyu pitomoyu vagoyu ukrayinciv ponad 97 98 vidznachalisya pivdenni ta centralni rajoni a najnizhchoyu Chernigiv 86 3 ta pivnichni rajoni 90 94 Za vinyatkom smt Radul smt Dobryanka Ripkinskogo rajonu a takozh deyakih sil Novgorod Siverskogo Semenivskogo ta Snovskogo rajoniv ukrayinci perevazhali v usih naselenih punktah oblasti Kiyiv Chastka osib sho nazvali ridnoyu movoyu ukrayinsku u rajonah Kiyeva za rezultatami perepisu 2001 r Za perepisom 2001 r u Kiyevi nalichuvalosya 2 110 767 ukrayinciv 5 6 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini Kiyiv ye liderom sered regioniv za prirostom ukrayinskogo naselennya u 20 st za 1919 2001 rr jogo kilkist zrosla bilshe nizh u 16 raziv zokrema za 1919 1959 rr u 5 2 razi a 1959 2001 rr u 3 2 razi Chastka Kiyeva u zagalnij chiselnosti ukrayinciv Ukrayini zbilshilasya z pribl 0 2 naprikinci XIX st do 2 1 u 1959 r 5 0 u 1989 r i 5 6 u 2001 r Dinamika chiselnosti ukrayinciv u Kiyevi rik perepisu chiselnist ukrayinciv serednorichnij pririst za mizhperepisnij period 1919 128 664 1926 216 528 7 72 1939 450 556 5 80 1959 663 851 1 96 1979 1 455 579 4 00 1989 1 863 674 2 50 2001 2 110 767 1 04 Ukrayinci u Kiyevi za danimi perepisu 1919 r Za perepisom 2001 r ukrayinci stanovili 82 2 naselennya Kiyeva sho na 9 7 v p bilshe nizh u 1989 r Najvisha pitoma vaga ukrayinciv ponad 84 bula zafiksovana u naselenni Svyatoshinskogo Golosiyivskogo ta Darnickogo rajoniv najnizhcha menshe 80 u naselenni Pecherskogo Shevchenkivskogo ta Solom yanskogo rajoniv U 1939 r u Kiyevi ukrayinci stanovili 53 21 naselennya Voni perevazhali za chiselnistyu u 8 z 9 rajoniv mista krim centralnogo Leninskogo rajonu de bilshist stanovili yevreyi 46 1 proti 35 5 ukrayinciv U inshomu centralnomu rajoni Stalinskomu piznishe Radyanskomu ukrayinci buli u vidnosnij bilshosti 44 8 proti 32 9 yevreyiv ta 18 0 rosiyan U inshih rajonah Kiyeva u 1939 r nalichuvalosya ponad 50 ukrayinciv Najvishim vidsotkom 75 5 viriznyavsya livoberezhnij Darnickij rajon Za Kiyivskim perepisom naselennya 1919 r u Kiyevi nalichuvalosya 128 664 ukrayinciv abo 23 62 naselennya Najvisha pitoma vaga ukrayinciv bula zafiksovana na okolicyah Kiyeva Priorci 73 2 Pushi Vodici 49 2 Oleksandrivci 38 4 Zvirinci 38 1 a najnizhcha na Podoli ta u deyakih centralnih rajonah 9 16 Dinamika chastki ukrayinciv a takozh rosiyan i yevreyiv u naselenni Kiyeva za danimi perepisiv naselennya rik perepisu 1919 1926 1939 1959 1970 1979 1989 2001 ukrayinci 23 6 42 3 53 2 60 1 64 8 67 9 72 5 82 2 rosiyani 42 7 24 5 16 5 23 0 22 9 22 1 20 9 13 1 yevreyi 21 1 27 4 26 5 13 9 9 3 6 2 3 9 0 7 Shid Najposhirenisha ridna mova u mistah i silradah Doneckoyi oblasti za perepisom 2001 r Najposhirenisha ridna mova u mistah i silradah Zaporizkoyi oblasti za perepisom 2001 r Najposhirenisha ridna mova u mistah i silradah Luganskoyi oblasti za perepisom 2001 r Najposhirenisha ridna mova u mistah i silradah Harkivskoyi oblasti za perepisom 2001 r Na teritoriyi p yati shidnih oblastej u 2001 r prozhivalo 10 455 100 ukrayinciv 27 8 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini Porivnyano z 1959 r kilkist ukrayinciv zrosla na 21 3 sho bilshe nizh v serednomu po krayini Chastka shidnih oblastej u zagalnij chiselnosti ukrayinskogo naselennya zrosla na 1 v p z 26 8 u 1959 r do 27 8 u 2001 r Najbilshij pririst buv zafiksovanij u Zaporizkij 36 5 6 misce ta Dnipropetrovskij 34 4 8 misce oblastyah yaki haraktirizuvalisya i najvishim prirostom zagalnoyi chiselnosti naselennya Dvi oblasti regionu Dnipropetrovska i Donecka posidali vidpovidno 1 ta 2 miscya za zagalnoyu chiselnistyu ukrayinskogo naselennya Yih nalichuvalosya za perepisom 2001 roku 2 825 781 7 5 vid zagalnoyi chiselnosti i 2 744 149 7 3 vidpovidno Z pochatku 1950 h rokiv i do seredini 1970 h liderom za kilkistyu ukrayinciv bula Donecka oblast i tilki u 1979 r vona vpershe postupilasya Dnipropetrovskij Ukrayinci u 2001 r stanovili 66 4 naselennya shidnih oblastej vid 56 9 u Doneckij do 79 3 u Dnipropetrovskij Sered silskogo naselennya chastka ukrayinciv ye znachno bilshoyu i perevishuye 80 Tak u Doneckij oblasti ukrayinci stanovili 73 5 silskogo naselennya proti 55 0 miskogo u Harkivskij 81 4 proti 67 8 u Luganskij 72 7 proti 55 6 Popri stabilnij pririst chiselnosti ukrayinciv u radyanskij period shidni oblasti buli liderami za tempami padinnya chastki ukrayinciv u naselenni Tak u Dnipropetrovskij oblasti yih chastka zmenshilasya z 77 8 u 1959 r do 71 6 u 1989 r Doneckij z 55 6 do 50 7 Luganskij z 57 8 do 51 9 Zaporizkij z 68 3 do 63 1 Harkivskij z 68 8 do 62 8 Prote u 1989 2001 rr chastka ukrayinciv zrosla v usih shidnih oblastyah i perevishila pokazniki 1959 r Dnipropetrovska oblast U Dnipropetrovskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivala najbilsha kilkist ukrayinciv sered usih regioniv Ukrayini 2 825 781 osib abl 7 5 yih zagalnoyi chiselnosti Dnipropetrovska oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla na 34 4 8 misce sho u 2 1 razi bilsh nizh u serednomu po krayini Pitoma vaga Dnipropetrovskoyi oblasti u chiselnosti ukrayinciv Ukrayini zbilshilasya z 6 54 u 1959 r 2 misce do 7 53 u 2001 r 1 misce U 2001 r na ukrayinciv pripadalo 79 3 naselennya Dnipropetrovskoyi oblasti sho ye najvishim pokaznikom sered oblastej shidnoyi Ukrayini Sered miskogo naselennya ukrayinci stanovili 77 1 sered silskogo 90 4 Za vinyatkom Ternivskoyi miskradi de bilshist naselennya buli rosiyanami za nacionalnistyu 52 9 ukrayinci perevazhali v usih rajonah ta mistah oblasnogo pidporyadkuvannya oblasti Yih najvisha pitoma vaga bula zafiksovana u pivnichnih ta shidnih rajonah Petrikivskomu 95 2 Carichanskomu 94 9 Pokrovskomu 94 2 Mezhivskomu 94 0 a najnizhcha u mistah roztashovanih na teritoriyi Zahidnogo Donbasu Ternivci 43 5 Pershotravensku 60 4 Pavlogradi 72 3 Najvisha chastka ukrayinciv u mistah oblasnogo pidporyadkuvannya bula zafiksovana u Vilnogirsku 85 8 Novomoskovsku ta Sinelnikovomu po 84 5 U bilshosti naselenih punktiv oblasti ukrayinci buli najchiselnishoyu nacionalnistyu za vinyatkom sil Borisivka Nikopolskogo rajonu Nova Dacha Step Svidivok Bogdano Verbki Telmana Mercalivka Bogdanivka Pavlogradskogo rajonu Osadche Novoverbske Sonceve Petropavlivskogo rajonu u yakih perevazhali rosiyani Donecka oblast U Doneckij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 2 744 149 ukrayinciv sho stanovilo 7 3 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 2 misce pislya Dnipropetrovskoyi oblasti Donecka oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla na 15 9 19 misce sho priblizno dorivnyuye serednomu prirostu po krayini Pitoma vaga Doneckoyi oblasti u chiselnosti ukrayinciv Ukrayini zmenshilasya z 7 36 u 1959 r 1 misce do 7 31 u 2001 r 2 misce Ukrayinci stanovili 56 9 naselennya Doneckoyi oblasti zokrema sered miskogo naselennya 55 0 silskogo 73 5 i buli najchiselnishoyu nacionalnistyu u vsih rajonah ta bilshosti mist oblasnogo pidporyadkuvannya za vinyatkom mist Yenakiyeve Makiyivka ta Doneck de perevazhali rosiyani Najvisha pitoma vaga ukrayinskogo naselennya bula zafiksovana u pivnichnih slobozhanskih ta pivnichno zahidnih rajonah Oleksandrivskomu 91 9 Dobropilskomu 89 4 Slov yanskomu 87 1 Pokrovskomu 86 8 Limanskomu 83 3 rajonah a najnizhcha 50 65 u pivdennih priazovskih rajonah Nikolskomu Novoazovskomu Mangushskomu Bojkivskomu Starobeshivskomu Sered mist najvishoyu chastkoyu ukrayinciv u naselenni harakterizuvalisya mista Liman 84 4 Pokrovsk 75 0 Slov yansk 73 1 Dobropillya 71 3 ta Kramatorsk 70 2 a najnizhchoyu mista Yenakiyeve 40 8 Makiyivka 43 0 Doneck 46 6 Zhdanivka 48 1 Snizhne 48 8 Mariupol 49 3 ta Harcizk 49 7 Zaporizka oblast U Zaporizkij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 364 095 ukrayinciv sho stanovilo 3 6 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 12 misce Zaporizka oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla na 36 5 6 misce sho u 2 2 razi bilsh nizh u serednomu po krayini Pitoma vaga Zaporizkoyi oblasti u chiselnosti ukrayinciv Ukrayini zbilshilasya z 3 11 u 1959 r 18 misce do 3 63 u 2001 r 12 misce Ukrayinci stanovili 70 8 naselennya Zaporizkoyi oblasti zokrema sered miskogo naselennya 68 8 silskogo 77 0 i perevazhali v usih rajonah ta mistah oblasti Pitoma vaga ukrayinciv u naselenni kolivalasya vid 90 95 u pivnichno shidnih rajonah Gulyajpilskomu Novomikolayivskomu Pologivskomu Orihivskomu Chernigivskomu Bilmackomu do 50 60 u pivdennih mistah Melitopoli Berdyansku ta rajonah Primorskomu Priazovskomu Melitopolskomu Yakimivskomu Luganska oblast U Luganskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 472 37 ukrayinciv sho stanovilo 3 9 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 10 misce Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla a 4 0 18 misce sho vchetvero menshe nizh u serednomu po krayini Luganska oblast bula yedinoyu oblastyu shodu de sposterigalosya zmenshennya chiselnosti ukrayinskogo naselennya u 1989 2001 r Pitoma vaga Luganskoyi oblasti u chiselnosti ukrayinciv Ukrayini zmenshilasya z 4 40 u 1959 r 10 misce do 3 92 u 2001 r 10 misce Ukrayinci stanovili 58 0 naselennya Luganskoyi oblasti zokrema sered miskogo naselennya 55 6 silskogo 72 7 i perevazhali u 16 z 18 rajoniv ta u 10 z 14 mist oblasnogo pidporyadkuvannya Pitoma vaga ukrayinciv u naselenni kolivalasya v mezhah vid 90 95 u pivnichnih rajonah Markivskomu Novopskovskomu Svativskomu Bilokurakinskomu do menshe nizh 50 u Stanichno Luganskomu Krasnodonskomu rajonah ta mistah Lugansk Krasnodon Sverdlovsk Krasnij Luch Antracit ta Stahanov U cih rajonah i mistah za vinyatkom Luganska ta Antracita najchiselnishoyu nacionalnistyu buli rosiyani Harkivska oblast U Harkivskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 2 048 699 ukrayinciv sho stanovilo 5 5 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 5 misce Harkivska oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla na 18 1 14 misce sho priblizno dorivnyuye serednomu prirostu po krayini Pitoma vaga Harkivskoyi oblasti u chiselnosti ukrayinciv Ukrayini zbilshilasya z 5 39 u 1959 r 5 misce do 5 46 u 2001 r 5 misce Ukrayinci stanovili 70 8 naselennya Harkivskoyi oblasti zokrema sered miskogo naselennya 67 8 sered silskogo 81 4 ta perevazhali v usih rajonah ta mistah oblasnogo pidporyadkuvannya Najvisha pitoma vaga ukrayinciv ponad 92 bula zafiksovana u pivnichno zahidnih rajonah Bogoduhivskomu Krasnokutskomu Valkivskomu Kolomackomu a takozh u deyakih pivdennih Sahnovshinskomu Bliznyukivskomu ta shidnih Pechenizkomu Shevchenkivskomu Borivskomu rajonah Najnizhcha pitoma vaga ukrayinciv bula zafiksovana u mistah Chuguyiv 54 6 Pervomajskij 56 2 Harkiv 61 0 a takozh u Chuguyivskomu 57 0 ta Pervomajskomu 63 5 rajonah Pivden Na teritoriyi troh pivdennih oblastej ta Krimu za perepisom 2001 r prozhivalo 4 115 018 ukrayinciv abo 11 0 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini Porivnyano z 1959 r kilkist ukrayinciv zrosla na 42 7 sho ye najvishim pokaznikom sered usih makroregioniv bilshe nizh v serednomu po krayini Najbilshij pririst buv zafiksovanij u Krimu z Sevastopolem 115 4 2 misce pislya Kiyeva najmenshij u Mikolayivskij oblasti 25 7 12 misce Chastka pivdnya u zagalnij chiselnosti ukrayinskogo naselennya za 1959 2001 rr zrosla na 2 v p z 9 0 do 11 0 Najbilsha kilkist ukrayinciv bula zafiksovana u Odeskij oblasti 1 542 341 osib 8 misce po Ukrayini najmensha u Krimu z Sevastopolem 689 056 ostannye misce sered regioniv Ukrayini zokrema u ARK 492 227 osib ta u Sevastopolskij miskradi 84 420 osib Ukrayinci za perepisom 2001 r stanovili 56 4 naselennya pivdennih oblastej sho ye najnizhchim pokaznikom sered usiv makroregioniv Pri comu na Krimskomu pivostrovi ukrayinciv nalichuvalosya lishe 24 0 todi yak na materikovij chastini 72 3 Najvisha pitoma vaga ukrayinskogo naselennya sposterigalasya u Hersonskij 82 0 ta Mikolayivskij 81 9 oblastyah najnizhcha u Sevastopoli 22 4 ta Avtonomnij respublici Krim 24 3 Krim Chastka ukrayinciv u mistah ta rajonah Krimu za perepisom 2001 r U Krimu v mezhah Avtonomnoyi Respubliki Krim ta Sevastopolya za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 576 647 ukrayinciv sho stanovilo 1 5 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini najmenshe sered usih regioniv Ukrayini Zokrema na teritoriyi Avtonomnoyi respubliki Krim meshkalo 492 227 ukrayinciv na teritoriyi Sevastopolskoyi miskradi 84 420 Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv na pivostrovi zrosla na 115 4 2 misce pislya Kiyeva sho u 6 9 razi bilsh nizh u serednomu po krayini Osoblivo shvidko zbilshuvalasya yih chiselnist u 1959 1989 rr koli ukrayinske naselennya Krimu zbilshilasya na 133 8 a pitoma vaga u chiselnosti ukrayinciv Ukrayini vdvichi z 0 83 u 1959 r do 1 67 u 1989 r zmenshivshis u 2001 r do 1 54 Dinamika chiselnosti ta chastki ukrayinciv u Krimu z Sevastopolem za danimi perepisiv 1897 1926 1939 1959 1970 1979 1989 2001 kilkist ukrayinciv 64 703 77 405 154 123 267 659 480 733 547 336 625 919 576 647 chastka u naselenni 11 84 10 84 13 68 22 28 26 51 25 01 25 46 24 01 Ukrayinci stanovili u 2001 r 24 naselennya Krimskogo pivostrova zokrema u mezhah ARK 24 3 u Sevastopoli 22 4 Najvisha pitoma vaga ukrayinciv bula zafiksovana u rajonah Krasnoperekopskomu 43 4 1 misce Rozdolnenskomu 40 1 Pervomajskomu 37 9 1 misce Dzhankojskomu 33 8 mistah Krasnoperekopsku 40 9 i Armyansku 36 2 a najnizhcha u mistah Kerch 15 4 Sudak 17 6 Feodosiya 18 8 a takozh u Bilogirskomu 16 2 ta Kirovskomu 17 6 rajonah Mikolayivska oblast U Mikolayivskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 034 446 ukrayinciv sho stanovilo 2 8 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 20 misce Mikolayivska oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla na 25 7 12 misce sho u pivtora razi bilsh nizh u serednomu po krayini Pitoma vaga Mikolayivskoyi oblasti u chiselnosti ukrayinciv Ukrayini zbilshilasya z 2 56 u 1959 r 21 misce do 2 76 u 2001 r 20 misce Ukrayinci stanovili u 2001 r 81 9 naselennya Mikolayivskoyi oblasti zokrema sered miskogo naselennya 78 2 sered silskogo 89 1 Sered rajoniv ta mist oblasnogo pidporyadkuvannya najnizhchoyu pitomoyu vagoyu ukrayinciv u naselenni vidznachayutsya Mikolayiv 72 7 ta Yuzhnoukrayinsk 73 9 a najvishoyu ponad 94 Krivoozerskij Vradiyivskij Domanivskij ta Novobuzkij rajoni Odeska oblast Chastka ukrayinciv u mistah ta rajonah Odeskoyi oblasti za perepisom 2001 r U Odeskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 1 542 341 ukrayinciv sho stanovilo 4 1 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 8 misce Odeska oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla na 37 2 5 misce sho u 2 2 razi bilsh nizh u serednomu po krayini Pitoma vaga Odeskoyi oblasti u chiselnosti ukrayinciv Ukrayini zbilshilasya z 3 50 u 1959 r 14 misce do 4 11 u 2001 r 8 misce Ukrayinci stanovili u 2001 r 62 8 naselennya Odeskoyi oblasti zokrema sered miskogo 62 3 sered silskogo 63 7 U Budzhaku pivdennij chastini oblasti na ukrayinciv pripadalo 40 2 naselennya todi yak u pivnichnij chastini oblasti vklyuchno z Odesoyu 70 4 Nacionalnij sklad chastin Odeskoyi oblasti naselennya 2001 ukrayinci rosiyani bolgari moldovani gagauzi inshi Pivnichna chastina 1 835 099 70 4 20 9 1 1 2 5 0 2 4 9 Budzhak 620 567 40 2 20 2 20 9 12 7 4 0 2 0 Odeska oblast 2 455 666 62 8 20 7 6 1 5 0 1 1 4 3 Najvisha chastka ukrayinciv u naselenni bula zafiksovana u pivnichnih ta pivnichno shidnih rajonah Savranskomu 95 0 Kodimskomu 94 8 Mikolayivskomu 91 8 Lyubashivskomu 90 6 najnizhcha u pivdenno zahidnih rajonah Budzhaku Bolgradskomu 7 5 Renijskomu 17 7 Tarutinskomu 24 5 Arcizkomu 27 4 Izmayilskomu 28 9 Ukrayinci buli najchiselnishoyu nacionalnistyu u bilshosti rajoniv ta mist oblasnogo pidporyadkuvannya za vinyatkom rajoniv Bolgradskogo 7 5 bolgari 60 8 gagauzi 18 7 rosiyani 8 0 Renijskogo 17 7 moldovani 49 0 Tarutinskogo 24 5 bolgari 37 5 Arcizkogo 27 4 bolgari 39 0 m Izmayil 38 0 rosiyani 43 7 U vidnosnij bilshosti ukrayinci buli u Izmayilskomu 28 9 Saratskomu 43 9 ta Kilijskomu 44 6 rajonah oblasti Hersonska oblast U Hersonskij oblasti za danimi perepisu 2001 r prozhivalo 961 584 ukrayinciv sho stanovilo 2 6 yih zagalnoyi chiselnosti v Ukrayini 24 misce Hersonska oblast ye odnim iz 14 regioniv Ukrayini u yakih bulo zafiksovane zrostannya kilkosti ukrayinciv u vsi mizhperepisni periodi pochinayuchi z 1959 r Za 1959 2001 rr chiselnist ukrayinciv u oblasti zrosla na 43 9 4 misce sho u 2 6 razi bilsh nizh u serednomu po krayini Pitoma vaga Odeskoyi oblasti u chiselnosti ukrayinciv Ukrayini zbilshilasya z 2 08 u 1959 r 23 misce do 2 56 u 2001 r 24 misce Ukrayinci stanovili u 2001 r 82 0 naselennya Hersonskoyi oblasti zokrema sered miskogo naselennya 78 5 sered silskogo 87 2 Sered rajoniv ta mist oblasnogo pidporyadkuvannya najnizhcha pitoma vaga ukrayinciv bula zafiksovana u Genicheskomu rajoni bl 60 ta Novij Kahovci 71 2 najvisha ponad 94 u pivnichnih rajonah Novovoroncovskomu Velikooleksandrivskomu Visokopilskomu Gornostayivskomu UrbanizaciyaDokladnishe Mista Ukrayini za chastkoyu ukrayinciv u naselenni Chastka ukrayinciv u naselenni oblasnih centriv perepisi 1926 1959 1989 2001 rokiv misto 1926 1959 1989 2001 Ternopil 77 2 91 2 94 1 Luck 76 0 86 0 92 5 Ivano Frankivsk 66 0 80 4 92 3 Rivne 66 7 84 2 91 6 Hmelnickij 39 0 57 6 79 0 88 4 Lviv 59 4 79 1 88 1 Poltava 67 4 79 7 80 0 87 7 Vinnicya 41 4 60 2 77 4 87 2 Chernigiv 57 0 80 2 86 3 Kropivnickij 44 6 75 0 76 9 85 8 Sumi 80 7 80 3 79 4 84 5 Cherkasi 62 0 71 0 76 4 83 3 Zhitomir 33 5 56 4 71 8 82 9 Kiyiv 42 3 60 1 72 5 82 2 Chernivci 41 8 66 5 79 9 Uzhgorod 50 2 69 8 77 8 Herson 36 0 66 0 75 7 Mikolayiv 29 9 59 7 63 2 72 7 Dnipro 36 0 61 5 62 5 72 3 Zaporizhzhya 47 5 60 5 61 3 70 6 Odesa 17 6 41 5 48 9 61 7 Harkiv 38 6 50 6 50 4 61 0 Lugansk 43 5 48 3 41 9 49 6 Doneck 26 2 40 7 46 6 Sevastopol 11 5 17 2 20 7 22 4 Simferopol 8 3 19 1 20 8 Perepis 2001 Za danimi perepisu 2001 roku 63 etnichnih ukrayinciv buli zhitelyami mist ta selish miskogo tipu sho na 4 2 menshe nizh v serednomu po Ukrayini 67 2 Za rivnem urbanizaciyi sered 16 najbilshih etnosiv ukrayinci viperedzhali tilki rumuniv 22 moldovan 29 krimskih tatar 34 ugorciv 36 ta bolgar 41 chiselnist chastka miskih zhiteliv 23 658 227 63 0 silskih zhiteliv 13 883 466 37 0 vsogo ukrayinciv 37 541 693 100 0 Chiselnist ukrayinciv sered miskih ta silskih zhiteliv oblastej ukrayinciv u mistah ukrayinciv u selah riven urbanizaciyi ukrayinskogo naselennya AR Krim 282 827 209 400 57 5 Vinnicka oblast 738 453 935 682 44 1 Volinska oblast 499 139 525 816 48 7 Dnipropetrovska oblast 2 274 410 551 371 80 5 Donecka oblast 2 391 461 352 688 87 1 Zhitomirska oblast 670 751 584 104 53 5 Zakarpatska oblast 356 711 653 416 35 3 Zaporizka oblast 999 327 364 768 73 3 Ivano Frankivska oblast 554 946 816 296 40 5 Kiyivska oblast 933 110 751 693 55 4 Kirovogradska oblast 597 001 417 615 58 8 Luganska oblast 1 213 048 259 328 82 4 Lvivska oblast 1 410 494 1 060 539 57 1 Mikolayivska oblast 653 015 381 431 63 1 Odeska oblast 1 000 104 542 237 64 8 Poltavska oblast 833 567 647 600 56 3 Rivnenska oblast 509 728 613 673 45 4 Sumska oblast 732 449 419 585 63 6 Ternopilska oblast 460 970 652 546 41 4 Harkivska oblast 1 536 698 512 001 75 0 Hersonska oblast 551 203 410 381 57 3 Hmelnicka oblast 656 382 682 949 49 0 Cherkaska oblast 668 535 632 648 51 4 Chernivecka oblast 296 368 392 688 43 0 Chernigivska oblast 648 179 507 175 56 1 Kiyiv 2 110 767 100 0 Sevastopol 78 584 5 836 93 1 Ukrayina 23 658 227 13 883 466 63 0 Vnaslidok porivnyano nizkogo rivnya urbanizaciyi chastka ukrayinciv sered silskogo naselennya 87 0 ye suttyevo vishoyu nizh sered miskogo naselennya 73 3 ta zagalom naselennya Ukrayini 77 8 Sered mist oblasnogo pidporyadkuvannya chastka ukrayinciv za perepisom 2001 roku kolivalas v mezhah vid 15 4 u m Kerch do 98 5 u m Yaremche Sered naselennya oblasnih centriv najvisha pitoma vaga ukrayinciv zafiksovana u Ternopoli 94 1 Lucku 92 5 ta Ivano Frankivsku 92 3 najnizhcha u Simferopoli 20 8 Sevastopoli 22 4 ta Donecku 46 6 U bilshosti mist oblasnogo pidporyadkuvannya za mezhami Avtonomnoyi respubliki Krim ukrayinci za perepisom 2001 roku buli najbilshoyu nacionalnistyu za vinyatkom mist Krasnodon Luganska obl 29 7 rosiyani 63 3 Izmayil Odeska obl 38 2 rosiyani 43 7 bolgari 10 0 moldovani 4 3 Beregove Zakarpatska obl 38 9 ugorci 48 1 cigani 6 4 rosiyani 5 4 Yenakiyeve Donecka obl 40 3 rosiyani 54 0 Makiyivka Donecka obl 43 0 rosiyani 50 8 Ternivka Dnipropetrovska obl 43 4 rosiyani 52 9 Krasnij Luch Luganska obl 40 8 rosiyani 55 0 Sverdlovsk Luganska obl 42 9 rosiyani 52 7 Stahanov Luganska oblast 45 1 rosiyani 50 1 Doneck Donecka obl 46 6 rosiyani 48 2 U mezhah Avtonomnoyi Respubliki Krim ukrayinci u vsih mistah buli drugim za chiselnistyu etnosom pislya rosiyan Yih chastka u naselenni kolivalas v mezhah vid 15 4 u Kerchi do 40 9 u Krasnoperekopsku Chastka ukrayinciv u naselenni 2001 r miskomu silskomu Perepis 1989 Za danimi perepisu 1989 roku u mistah ta selishah prozhivalo 55 7 ukrayinciv URSR 18 282 950 osib u selah 44 3 14 542 423 osib Najvisha urbanizaciya sered etnichnih ukrayinciv za mezhami Kiyeva bula zafiksovana u Doneckij obl 80 2 najnizhcha u Zakarpatskij obl 37 7 Ukrayinci u 1989 r stanovili 65 8 miskogo naselennya respubliki ta 88 0 silskogo naselennya Chastka miskogo naselennya sered ukrayinciv u regionah URSR za perepisom 1989 r urbanizaciya region gt 80 m Kiyiv Donecka obl 70 80 Dnipropetrovska Luganska obl 60 70 Zaporizka Harkivska 50 60 Krimska Kirovogradska Lvivska Mikolayivska Odeska Poltavska Sumska Hersonska obl 40 50 Volinska Zhitomirska Kiyivska Rivnenska Hmelnicka Cherkaska Chernivecka Chernigivska obl 30 40 Vinnicka Zakarpatska Ivano Frankivska Ternopilska obl Chastka ukrayinciv u naselenni 1989 r miskomu silskomu Perepis 1970 Za danimi perepisu 1970 roku u mistah ta selishah prozhivalo 45 8 ukrayinciv URSR 16 164 254 osib u selah 54 2 19 119 603 osib Najvisha urbanizaciya sered etnichnih ukrayinciv za mezhami Kiyeva bula zafiksovana u Doneckij obl 82 3 najnizhcha u Vinnickij obl 21 0 Ukrayinci u 1970 r stanovili 62 9 miskogo naselennya respubliki ta 89 2 silskogo naselennya Chastka miskogo naselennya sered ukrayinciv u regionah URSR za perepisom 1970 r urbanizaciya region gt 80 m Kiyiv Donecka obl 70 80 Luganska Dnipropetrovska obl 60 70 Harkivska Zaporizka obl 40 50 Krim Hersonska Odeska Mikolayivska Lvivska Sumska Kirovogradska obl 30 40 Poltavska Cherkaska Kiyivska Chernigivska Chernivecka obl 20 30 Volinska Zhitomirska Ivano Frankivska Zakarpatska Rivnenska Hmelnicka Ternopilska Vinnicka obl Perepis 1959 Za perepisom 1959 roku u mistah ta selishah miskogo tipu prozhivalo 45 7 meshkanciv URSR Sered etnichnih ukrayinciv cej pokaznik buv desho menshim blizko 40 sho odnak bulo majzhe u 4 razi bilshe nizh u 1926 r Chastka ukrayinciv u miskomu naselenni prodovzhuvala zrostati i u bilshosti mist voni stali stanoviti bilshe polovini naselennya Perepis 1939 Perepis naselennya 1939 roku zafiksuvav na u mistah URSR 6 74 mln ukrayinciv sho stanovilo 60 2 miskogo naselennya Kilkist ukrayinciv u mistah respubliki zrosla za 13 rokiv u 2 7 razi a pitoma vaga u miskomu naselenni majzhe na 13 z 47 3 do 60 2 Pri comu pokaznik urbanizaciyi sered etnichnih ukrayinciv zris porivnyano z 1926 r u 2 6 razi z 10 8 do 28 5 prote zalishavsya nizhchim nizh v serednomu po URSR 36 2 Intensivnij proces urbanizaciyi ukrayinciv u 1926 1939 rr suprovodzhuvavsya shvidkoyu depopulyaciyeyu silskogo ukrayinskogo naselennya chiselnist yakogo v mezhah URSR zmenshilas za 13 rokiv na 18 3 75 mln osib a pitoma vaga selyan u zagalnij chiselnosti ukrayinciv z 89 1 u 1926 r do 71 5 u 1939 r chiselnist chastka miskih zhiteliv 6 738 235 28 5 silskih zhiteliv 16 929 274 71 5 vsogo ukrayinciv 23 667 509 100 0 Perepis 1926 Za danimi perepisu 1926 roku pered samim pochatkom industrializaciyi ta kolektivizaciyi vidsotok miskogo naselennya sered ukrayinciv URSR stanoviv lishe 10 9 sho u 1 7 razi menshe za serednye po respublici 18 5 Takim chinom stanovlyachi 80 1 naselennya URSR na ukrayinciv pripadalo lishe 47 3 miskogo naselennya respubliki todi yak silskogo 87 5 chiselnist chastka miskih zhiteliv 2 536 499 10 9 silskih zhiteliv 20 682 361 89 1 vsogo ukrayinciv 23 218 860 100 0 Sered 15 najbilshih mist URSR z naselennyam ponad 50 tis osib u 1926 r absolyutnu bilshist naselennya ukrayinci mali lishe u Poltavi 68 5 a vidnosnu bilshist u Zaporizhzhi 47 5 Kropivnickomu 44 6 Kiyevi 42 3 Vinnici 41 4 Harkovi 38 6 ta Dnipri 36 0 U Lugansku Hersoni Mikolayevi ta Donecku ukrayinci buli drugimi pislya rosiyan u Kremenchuci Zhitomiri ta Berdichevi drugimi pislya yevreyiv u Odesi tretimi pislya rosiyan ta yevreyiv Ukrayinci u naselenni najbilshih mist URSR perepis 1926 roku Misto Naselennya mista tis Chastka ukrayinciv u naselenni Sumi 44 213 80 7 Poltava 91 763 68 5 Cherkasi 39 511 62 0 Chernigiv 35 234 57 0 Zaporizhzhya 55 533 47 5 Zinov yevsk Kropivnickij 66 384 44 6 Lugansk 71 553 43 5 Kiyiv 512 088 42 3 Vinnicya 57 848 41 4 Kremenchuk 58 717 40 6 Proskuriv Hmelnickij 31 989 39 0 Harkiv 415 400 38 6 Zhitomir 76 597 37 2 Herson 58 691 36 0 Dnipropetrovsk Dnipro 232 336 36 0 Mikolayiv 104 724 29 9 Berdichiv 55 556 26 4 Doneck 105 242 26 2 Odesa 417 690 17 6 Perepis 1897 Chastka ukrayinciv ukrayinomovnih sered miskogo naselennya povitiv za perepisom 1897 roku Najchiselnisha movna grupa sered miskogo naselennya povitiv za perepisom 1897 roku Chiselnist miskih ta silskih zhiteliv sered ukrayinomovnogo naselennya ta riven urbanizaciyi za danimi perepisu 1897 roku guberniya chiselnist ukrayinomovnogo naselennya miskogo naselennya silskogo naselennya Volinska 2 095 537 46 060 2 2 2 049 477 97 8 Katerinoslavska 1 456 369 65 166 4 5 1 391 203 95 5 Kiyivska 2 819 145 129 354 4 6 2 689 791 95 4 Podilska 2 442 819 72 188 3 0 2 370 631 97 0 Poltavska 2 583 133 156 752 6 1 2 426 381 93 9 Tavrijska 611 121 30 197 4 9 580 924 95 1 Harkivska 2 009 411 198 774 9 9 1 810 637 90 1 Hersonska 1 462 039 135 862 9 3 1 326 177 90 7 Chernigivska 1 526 072 102 184 6 7 1 423 888 93 3 Vsogo 17 005 646 936 537 5 5 16 069 109 94 5 Mista z najvishoyu chastkoyu ukrayinskogo ukrayinomovnogo naselennya za perepisom 1897 roku misto guberniya naselennya ukrayinomovnogo naselennya chastka Krasnokutsk Harkivska 6 860 6 767 98 6 Nedrigajliv Harkivska 5 873 5 778 98 4 Zolochiv Harkivska 6 573 6 413 97 6 Lebedin Harkivska 14 301 13 703 95 8 Bogoduhiv Harkivska 11 752 11 169 95 0 Valki Harkivska 7 938 7 343 92 5 Bilopillya Harkivska 15 215 13 951 91 7 Glinsk Poltavska 3 533 3 212 90 9 Mista z najbilshoyu chiselnistyu ukrayinskogo ukrayinomovnogo naselennya za perepisom 1897 roku v mezhah ukrayinskih gubernij Rosijskoyi imperiyi misto guberniya ukrayinomovnogo naselennya chastka Kiyiv Kiyivska 55 064 22 2 Harkiv Harkivska 45 092 25 9 Odesa Hersonska 37 925 9 4 Poltava Poltavska 30 086 56 0 Nizhin Chernigivska 21 733 67 7 Ohtirka Harkivska 20 390 87 1 Sumi Harkivska 19 440 70 5 Kremenchuk Poltavska 18 980 30 1 Katerinoslav Katerinoslavska 17 787 15 8 Akkerman Bessarabska 15 183 53 7 Yelisavetgrad Hersonska 14 523 23 6 Bilopillya Harkivska 13 951 91 7 Romni Poltavska 13 856 61 6 Lebedin Harkivska 13 703 95 8 Vikova strukturaVikova struktura ukrayinciv Ukrayini ye desho molodshoyu nizh u serednomu po krayini Tak u 2001 r osobi vikom do 15 rokiv stanovili sered nih 17 6 chiselnosti v serednomu po Ukrayini 16 5 osobi vikom ponad 65 rokiv 14 1 po Ukrayini 14 4 Sered 9 najbilshih narodiv Ukrayini ukrayinci posidali 4 misce za chastkoyu ditej do 15 rokiv pislya krimskih tatar 23 2 rumuniv 23 2 ta ugorciv 18 9 Za chastkoyu naselennya vikom ponad 65 rokiv ukrayinci u 2001 r posidali 5 misce sered 9 najbilshih etnosiv pislya polyakiv 27 7 bilorusiv 23 7 rosiyan 15 7 ta bolgar 15 6 Vikova struktura sered ukrayinciv za nacionalnistyu 2001 rik Vik Chiselnist tis Chastka 0 14 6 608 383 17 6 15 64 25 649 015 68 3 gt 65 5 284 295 14 1 Vikova struktura ukrayinskogo naselennya u mistah i selah za perepisom 2001 r sered tih hto vkazav svij vik ukrayinci 0 14 15 64 65 miski 3 986 364 16 9 17 023 615 72 0 2 644 955 11 2 silski 2 622 019 18 9 8 622 028 62 1 2 639 210 19 0 vsi 6 608 383 17 6 25 645 643 68 3 5 284 165 14 1 U riznih vikovih grupah sposterigalasya rizna predstavlenist ukrayinciv u naselenni Ukrayini Sered osib vikom ponad 90 rokiv do 1911 r n chastka ukrayinciv pid chas perepisu 2001 r stanovila ponad 80 Pochinayuchi z osib 1910 h rokiv narodzhennya chastka ukrayinciv postijno zmenshuyetsya do vikovoyi kogorti 45 54 rr 1947 1956 rr n de i zafiksovano najnizhchu pitomu vagu ukrayinciv 73 sered usih vikovih kogort ta najvishu pitomu vagu predstavnikiv etnichnih menshin 27 Pochinayuchi z vikovih kogort molodshe 45 rokiv chastka ukrayinciv neuhilno pidvishuyetsya perevishuyuchi 80 sered usih vikovih grup molodshe 25 rokiv Najvishij vidsotok ukrayinciv zafiksovano u najmolodshih vikovih kogortah do 9 rokiv ponad 84 Chastka ukrayinciv rosiyan ta inshih nacionalnostej sered riznih vikovih grup za danimi perepisu 2001 roku Chastka ukrayinciv sered naselennya riznih vikovih kogort za perepisom 2001 roku roki narodzhennya vik vse naselennya miske naselennya silske naselennya 1997 2001 0 4 84 8 81 7 89 5 1992 1996 5 9 84 0 80 7 89 2 1987 1991 10 14 81 5 78 3 87 6 1982 1986 15 19 81 3 79 4 86 3 1977 1981 20 24 80 3 77 7 86 9 1972 1976 25 29 79 5 76 2 87 3 1967 1971 30 34 77 9 73 8 86 8 1962 1966 35 39 76 6 72 7 85 4 1957 1961 40 44 74 9 71 1 84 2 1952 1956 45 49 73 5 69 6 83 2 1947 1951 50 54 73 2 68 7 84 7 1942 1946 55 59 76 3 70 4 87 7 1937 1941 60 64 75 5 68 8 87 6 1932 1936 65 69 74 6 65 7 87 6 1927 1931 70 74 75 9 66 4 89 0 1922 1926 75 79 76 5 65 9 90 0 1917 1921 80 84 77 3 66 6 90 3 1912 1916 85 89 78 0 67 3 90 9 1907 1911 90 94 80 8 69 7 91 7 1902 1906 95 99 81 6 70 1 92 3 do 1901 r n 100 80 6 66 9 90 8 vse naselennya 77 8 73 3 87 0Misce narodzhennyaIz zagalnoyi chiselnosti ukrayinciv Ukrayini u 2001 r 97 3 osib narodilisya na teritoriyi Ukrayini Sered miskih ukrayinciv urodzhencyami Ukrayini buli 96 7 osib sered silskih 98 2 Urodzhencyami inshih krayin buli 999 983 ukrayinciv 2 7 sered yakih najbilsh chiselnimi buli urodzhenci Rosiyi 531 242 osib 53 1 Polshi 135 886 osib 13 6 ta Kazahstanu 99 141 osib 9 9 Sered ukrayinciv narodzhenih za mezhami Ukrayini nalichuvalosya urodzhenciv Krayin SND 782 262 Rosijskoyi Federaciyi 531 242 Kazahstanu 99 141 Moldovi 49 965 Bilorusi 38 286 inshih krayin 63 628 krayin Yevropi 210 932 Polshi 135 886 Nimechchini 39 962 Latviyi 7 145 Ugorshini 6 639 inshih krayin 21 300 krayin Ameriki 1 655 krayin Aziyi 4 654 Mongoliyi 2 201 Kitayu 712 inshih krayin 1 741 krayin Afriki 408 krayin Avstraliyi Okeaniyi 72 Ukrayinci u 2001 r stanovili 85 1 naselennya narodzhenogo na teritoriyi Ukrayini 36 52 mln z 42 91 mln todi yak sered gromadyan Ukrayini narodzhenih za yiyi mezhami chastka ukrayinciv stanovila lishe 19 2 chiselnist ukrayinci rosiyani bilorusi moldovani krimski tatari bolgari ugorci rumuni polyaki inshi nac st ne vkazano narodzheni na teritoriyi Ukrayini 42 909 474 85 1 11 6 0 2 0 4 0 2 0 5 0 4 0 3 0 3 0 9 0 2 narodzheni za mezhami Ukrayini 5 331 428 19 2 63 2 3 8 1 5 3 2 0 2 0 0 0 0 0 3 6 3 2 2 Statevij skladU 2001 r ukrayinske naselennya za stattyu rozpodilyalosya takim chinom choloviki 17 431 219 46 4 serednye po Ukrayini 46 3 zhinki 20 110 474 53 6 serednye po Ukrayini 53 7 Sered miskogo naselennya choloviki 10 995 606 46 5 zhinki 12 662 621 53 5 Sered silskogo choloviki 6 435 613 46 4 zhinki 7 447 853 53 6 Statevij sklad etnichnih ukrayinciv URSR za perepisom 1989 r choloviki zhinki miski 10 506 986 46 5 12 066 239 53 5 silski 6 667 120 44 9 8 178 708 55 1 vsogo 17 174 106 45 9 20 244 947 54 1 NarodzhuvanistZa danimi perepisu 2001 roku na zhinok ukrayinskoyi nacionalnosti starshe 15 rokiv pripadalo v serednomu po 2 narodzhenih ditini Najvishij pokaznik buv zafiksovanij u starshih vikovih grupah najnizhchij u molodshih Tak na zhinok starshe 70 rokiv pripadalo v serednomu po 2 4 narodzhenih ditini todi yak na zhinok vikom 35 39 rokiv po 1 8 ditini vikom 30 34 rokiv 1 6 ditini Pokaznik narodzhuvanosti u silskij miscevosti buv suttyevo vishim nizh u miskij 2 3 ditini proti 1 7 Bagatoditnimi materyami z 3 i bilshe ditmi u silskij miscevosti buli 31 7 zhinok ukrayinok todi yak u mistah tilki 11 7 Ukrayinki starshe 15 rokiv za kilkistyu narodzhenih ditej za perepisom 2001 roku naselennya 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 vse 35 6 46 1 12 3 3 3 1 5 0 6 0 3 0 1 0 1 0 1 miske 41 7 46 6 8 5 1 7 0 6 0 2 0 1 0 1 0 0 0 0 silske 23 4 44 8 19 6 6 5 3 1 1 3 0 6 0 3 0 2 0 2 Serednya kilkist narodzhenih ditej sered zhinok vikom starshe 15 rokiv za perepisom 2001 roku vse naselennya miske naselennya silske naselennya ukrayinki 2 0 1 7 2 3 rosiyanki 1 8 1 7 2 2 biloruski 2 0 1 8 2 6 moldovanki 2 4 2 0 2 5 krimski tatarki 2 7 2 4 2 8 bolgarki 2 1 1 8 2 4 ugorki 2 1 2 0 2 2 rumunki 2 6 2 3 2 6 serednye 1 9 1 7 2 3DomogospodarstvaKilkist ta velichina U 2001 r v Ukrayini nalichuvalosya 12 496 190 domogospodarstv 68 5 zagalnoyi chiselnosti de vsi chleni buli ukrayincyami za nacionalnistyu v tomu chisli u mistah 7 743 078 62 0 u selah 4 753 112 38 0 Monoetnichni ukrayinski domogospodarstva v serednomu skladalisya z 2 6 osib 3 2 osib bez vrahuvannya domogospodarstv z 1 osobi Silski domogospodarstva buli na 9 bilshimi nizh miski serednya velichina mononacionalnih ukrayinskih domogospodarstv u selah dorivnyuvala 2 7 ta 3 4 osib u mistah 2 5 ta 3 1 osib Chiselnist ta velichina mononacionalnih ukrayinskih domogospodarstv za perepisom 2001 r domogospodarstva kilkist mononacionalnih ukrayinskih domogospodarstv kilkist chleniv 1 os 2 os 3 os 4 os 5 os 6 os 7 os 8 os 9 os 10 os serednya velichina osib miski 7 743 078 19 192 738 29 66 25 18 23 01 15 26 4 65 1 58 0 42 0 14 0 06 0 04 2 5 silski 4 753 112 12 855 344 27 63 26 60 16 72 15 12 7 97 3 91 1 31 0 45 0 17 0 13 2 7 vsi ukrayinski domogospodarstva 12 496 190 32 048 082 28 88 25 72 20 62 15 21 5 91 2 46 0 76 0 26 0 10 0 08 2 6 U mononacionalnih domogospodarstvah prozhivalo 32 048 082 ukrayinciv 85 4 u zmishanih 5 493 611 ukrayinciv 14 6 Mononacionalnist bula bilshe harakternoyu dlya silskogo ukrayinskogo naselennya tam 92 6 etnichnih ukrayinciv buli chlenami mononacionalnih domogospodarstv todi yak sered miskogo naselennya tilki 81 1 Najvishij vidsotok ukrayinciv sho prozhivayut u monoetnichnih domogospodarstvah ponad 95 bulo zafiksovano u zahidnih oblastyah Ternopilskij Ivano Frankivskij Volinskij ta Rivnenskij Najnizhchij bl 50 u Krimu ta Sevastopoli Chastka ukrayinciv sho prozhivali u mononacionalnih ta zmishanih domogospodarstvah u 2001 r region zagalna chiselnist ukrayinciv ukrayinciv u mononacionalnih domogospodarstvah chastka ukrayinciv z mononacionalnih d v sered ukrayinciv regionu ukrayinciv u zmishanih domogospodarstvah chastka ukrayinciv zi zmishanih d v sered ukrayinciv regionu Krim 492 227 262 325 53 3 229 902 46 7 Vinnicka oblast 1 674 135 1 569 865 93 8 104 270 6 2 Volinska oblast 1 024 955 974 764 95 1 50 191 4 9 Dnipropetrovska oblast 2 825 781 2 313 989 81 9 511 792 18 1 Donecka oblast 2 744 149 1 898 354 69 2 845 795 30 8 Zhitomirska oblast 1 254 855 1 117 086 89 0 137 769 11 0 Zakarpatska oblast 1 010 127 927 433 91 8 82 694 8 2 Zaporizka oblast 1 364 095 1 033 703 75 8 330 392 24 2 Ivano Frankivska oblast 1 371 242 1 326 869 96 8 44 373 3 2 Kiyivska oblast 1 684 803 1 525 870 90 6 158 933 9 4 Kirovogradska oblast 1 014 616 909 104 89 6 105 512 10 4 Luganska oblast 1 472 376 1 041 138 70 7 431 238 29 3 Lvivska oblast 2 471 033 2 335 005 94 5 136 028 5 5 Mikolayivska oblast 1 034 446 858 417 83 0 176 029 17 0 Odeska oblast 1 542 341 1 168 199 75 7 374 142 24 3 Poltavska oblast 1 481 167 1 337 834 90 3 143 333 9 7 Rivnenska oblast 1 123 401 1 066 735 95 0 56 666 5 0 Sumska oblast 1 152 034 1 026 658 89 1 125 376 10 9 Ternopilska oblast 1 113 516 1 078 189 96 8 35 327 3 2 Harkivska oblast 2 048 699 1 575 603 76 9 473 096 23 1 Hersonska oblast 961 584 792 239 82 4 169 345 17 6 Hmelnicka oblast 1 339 331 1 239 889 92 6 99 442 7 4 Cherkaska oblast 1 301 183 1 199 682 92 2 101 501 7 8 Chernivecka oblast 689 056 617 970 89 7 71 086 10 3 Chernigivska oblast 1 155 354 1 063 793 92 1 91 561 7 9 m Kiyiv 2 110 767 1 748 414 82 8 362 353 17 2 m Sevastopol 84 420 38 955 46 1 45 465 53 9 Ukrayina 37 541 693 32 048 082 85 4 5 493 611 14 6 Serednij rozmir monoetnichnih ukrayinskih domogospodarstv bez domogospodarstv z 1 osobi buv na rivni 3 2 osib sho ye serednim po krayini Voni viperedzhali za cim pokaznikom domogospodarstva rosijski polski grecki po 2 9 osib biloruski 2 8 yevrejski 2 5 ale postupalisya zmishanim domogospodarstvam a takozh domogospodarstvam deyakih inshih narodiv najbilshe cigan i krimskim tatar serednij rozmir mononacionalnih domogospodarstv 5 1 i 4 0 osib vidpovidno a takozh rumunskim 3 9 virmenskim 3 8 ta ugorskim 3 7 domogospodarstvam Dinamika serednoyi velichini monoetnichnih ukrayinskih domogospodarstv yaki skladayutsya z 2 i bilshe osib u regionah Ukrayini za danimi perepisiv naselennya osib 1979 1989 2001 Zakarpatska oblast 3 8 3 8 3 9 Lvivska oblast 3 7 3 7 3 7 Ternopilska oblast 3 7 Volinska oblast 3 6 3 6 Ivano Frankivska oblast 3 6 3 6 Rivnenska oblast 3 7 3 5 3 6 Chernivecka oblast 3 3 3 4 3 4 Hmelnicka oblast 3 3 3 2 3 3 Vinnicka oblast 2 8 3 1 3 2 Zhitomirska oblast 3 3 3 2 3 2 Kiyivska oblast 3 3 3 2 3 2 Mikolayivska oblast 3 1 3 1 3 1 Odeska oblast 3 1 3 1 3 1 Sumska oblast 3 2 3 1 3 1 Hersonska oblast 3 2 3 2 3 1 Kiyiv 3 2 3 1 3 1 Dnipropetrovska oblast 3 1 3 1 3 0 Zaporizka oblast 3 1 3 1 3 0 Kirovogradska oblast 3 0 3 0 3 0 Poltavska oblast 3 1 3 1 3 0 Harkivska oblast 3 1 3 1 3 0 Cherkaska oblast 3 1 3 0 3 0 Chernigivska oblast 3 2 3 1 3 0 AR Krim 3 2 3 0 2 9 Donecka oblast 3 0 3 0 2 9 Luganska oblast 3 1 3 0 2 9 Sevastopol 2 8 Ukrayina 3 3 3 2 3 2 Nacionalnij rozpodil Rozpodil domogospodarstv yaki skladayutsya z 2 i bilshe osib za perepisom 2001 r vsogo domogospodarstv z 2 i bilshe osib 13 479 326 mononacionalni d va vsi chleni nalezhat do 1 nacionalnosti 10 511 539 78 4 ukrayinski d va 8 886 716 65 9 rosijski d va 1 344 301 10 0 inshi d va 331 358 2 5 zmishani d va 2 916 951 21 6 Pitoma vaga mononacionalnih ta zmishanih domogospodarstv za danimi perepisiv domogospodarstva 1979 1989 2001 ukrayinski 62 8 60 2 65 9 rosijski 12 3 12 1 10 0 krimskotatarski 0 4 moldovski 0 4 0 3 0 3 inshi 2 6 2 1 1 8 zmishani 21 9 25 3 21 6 Rozpodil monoetnichnih ta zmishanih domogospodarstv u regionah Ukrayini za perepisom 2001 roku sered domogospodarstv sho skladalisya z 2 i bilshe osib mononacionalni ukrayinski domogospodarstva mononacionalni rosijski domogospodarstva inshi mononacionalni domogospodarstva zmishani domogospodarstva AR Krim 12 8 43 3 10 7 33 2 Vinnicka oblast 89 3 1 3 0 4 9 0 Volinska oblast 92 3 0 7 0 1 6 9 Dnipropetrovska oblast 64 8 8 4 1 1 25 7 Donecka oblast 39 1 22 4 1 6 36 9 Zhitomirska oblast 80 9 1 6 1 8 15 7 Zakarpatska oblast 73 9 1 0 13 1 12 0 Zaporizka oblast 53 5 12 4 1 4 32 7 Ivano Frankivska oblast 94 4 0 7 0 3 4 6 Kiyivska oblast 84 5 2 3 0 4 12 8 Kirovogradska oblast 74 7 4 6 1 0 19 7 Luganska oblast 34 5 26 1 0 8 38 6 Lvivska oblast 89 6 1 8 0 8 7 8 Mikolayivska oblast 68 5 6 5 1 2 23 8 Odeska oblast 48 2 11 3 9 3 31 2 Poltavska oblast 82 7 2 7 0 3 14 3 Rivnenska oblast 91 2 0 9 0 6 7 3 Sumska oblast 79 5 4 1 0 9 15 5 Ternopilska oblast 94 9 0 4 0 5 4 2 Harkivska oblast 54 3 14 2 1 8 29 7 Hersonska oblast 68 0 6 0 1 6 24 4 Hmelnicka oblast 87 5 1 2 1 1 10 2 Cherkaska oblast 86 2 1 9 0 6 11 3 Chernivecka oblast 68 1 1 9 15 8 14 2 Chernigivska oblast 86 9 1 7 0 5 10 9 Kiyiv 68 0 5 6 2 5 23 9 Sevastopol 9 7 54 9 2 2 33 2 Ukrayina 65 9 10 0 2 5 21 6 MovaDokladnishe Ukrayinska mova Ukrayinska mova v Ukrayini ta Movi v Ukrayini Dialekti ukrayinskoyi movi Ukrayinska mova yak ridna za danimi perepisu 2001 roku Najbilshi rozpovsyudzheni ridni movi u rajonah ta mistah oblasnogo pidporyadkuvannya za perepisom 2001 r Najbilshi rozpovsyudzheni ridni movi u miskih selishnih ta silskih radah za perepisom 2001 r Na teritoriyi Ukrayini rozriznyayut 3 osnovni narichchya ukrayinskoyi movi sho mayut mizh soboyu deyaki vidminnosti pivnichne vklyuchaye volinsko poliskij livoberezhno poliskij pravoberezhno poliskij dialekti pivdenno zahidne vklyuchaye naddnistryanskij volinskij podilskij pokutsko bukovinskij zakarpatskij guculskij bojkivskij lemkivskij nadsyanskij dialekti pivdenno shidne vklyuchaye serednonaddnipryanskij slobozhanskij stepovij dialekti Dinamika ridnoyi movi ukrayinciv Ukrayini za nacionalnistyu za danimi perepisiv 1926 1979 1989 2001 Ukrayinska 94 1 89 1 87 7 85 2 Rosijska 5 9 10 9 12 3 14 8 Perepis 2001 Za danimi Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 roku ponad 85 etnichnih ukrayinciv vkazali yak ridnu movu ukrayinsku zokrema sered miskogo naselennya 78 1 sered silskogo 97 3 Najvishij vidsotok zafiksovanij u zahidnih oblastyah Ternopilskij 99 9 Ivano Frankivskij 99 8 Volinskij 99 7 najnizhij u Sevastopolskij miskradi 29 6 Krimu 40 4 ta Doneckij oblasti 41 2 Ridna mova etnichnih ukrayinciv Ukrayini za perepisom 2001 roku ukrayinska 31 970 728 85 16 rosijska 5 544 729 14 77 insha 9 982 0 03 ne vkazali 16 254 0 04 Chiselnist ukrayinciv z ridnoyu movoyu ukrayinskoyu u regionah ta pitoma vaga regioniv u chiselnosti ukrayinomovnogo naselennya region chiselnist chastka Lvivska oblast 2 459 927 7 7 Dnipropetrovska oblast 2 331 660 7 3 Kiyiv 1 809 741 5 7 Kiyivska oblast 1 658 490 5 2 Vinnicka oblast 1 654 446 5 2 Harkivska oblast 1 518 763 4 8 Poltavska oblast 1 438 513 4 5 Ivano Frankivska oblast 1 368 880 4 3 Hmelnicka oblast 1 327 500 4 2 Cherkaska oblast 1 279 427 4 0 Zhitomirska oblast 1 227 268 3 8 Donecka oblast 1 129 650 3 5 Rivnenska oblast 1 118 784 3 5 Ternopilska oblast 1 111 959 3 5 Odeska oblast 1 103 662 3 5 Chernigivska oblast 1 090 092 3 4 Sumska oblast 1 064 075 3 3 Volinska oblast 1 021 821 3 2 Zakarpatska oblast 1 001 977 3 1 Kirovogradska oblast 980 782 3 1 Zaporizka oblast 938 984 2 9 Mikolayivska oblast 852 791 2 7 Hersonska oblast 836 478 2 6 Luganska oblast 742 607 2 3 Chernivecka oblast 678 593 2 1 AR Krim 198 855 0 6 Sevastopol 25 003 0 1 Ukrayina 31 970 728 100 0 Ridna mova etnichnih ukrayinciv za danimi perepisu 2001 roku vse naselennya miske naselennya silske naselennya region ukrayinska rosijska ukrayinska rosijska ukrayinska rosijska Ternopilska oblast 99 9 0 1 99 7 0 3 99 94 0 05 Ivano Frankivska oblast 99 8 0 2 99 6 0 4 99 98 0 02 Volinska oblast 99 7 0 3 99 4 0 6 99 95 0 05 Rivnenska oblast 99 6 0 4 99 2 0 8 99 92 0 08 Lvivska oblast 99 6 0 4 99 2 0 8 99 97 0 02 Zakarpatska oblast 99 2 0 8 98 2 1 4 99 7 0 1 Hmelnicka oblast 99 1 0 9 98 3 1 6 99 9 0 1 Vinnicka oblast 98 8 1 2 97 5 2 5 99 9 0 1 Chernivecka oblast 98 5 1 5 96 9 3 0 99 7 0 1 Kiyivska oblast 98 4 1 6 97 5 2 5 99 6 0 4 Cherkaska oblast 98 3 1 7 97 0 3 0 99 8 0 2 Zhitomirska oblast 97 8 2 2 96 1 3 9 99 7 0 3 Poltavska oblast 97 1 2 9 95 2 4 8 99 6 0 4 Kirovogradska oblast 96 7 3 3 94 9 5 1 99 2 0 8 Chernigivska oblast 94 4 5 6 91 7 8 2 97 7 2 3 Sumska oblast 92 4 7 6 90 2 9 7 96 1 3 8 Hersonska oblast 87 0 13 0 79 7 20 3 96 8 3 2 Kiyiv 85 7 14 3 85 7 14 3 Ukrayina 85 2 14 8 78 1 21 8 97 3 2 7 Dnipropetrovska oblast 82 5 17 5 78 6 21 2 98 5 1 5 Mikolayivska oblast 82 4 17 6 73 4 26 6 98 0 2 0 Harkivska oblast 74 1 25 9 66 7 33 2 96 3 3 8 Odeska oblast 71 6 28 4 58 6 41 3 95 5 4 3 Zaporizka oblast 68 8 31 2 61 1 38 6 90 0 10 0 Luganska oblast 50 4 49 6 42 9 57 0 85 7 14 2 Donecka oblast 41 2 58 8 35 7 64 3 78 5 21 4 Krim 40 4 59 6 34 6 65 3 48 2 51 7 Sevastopol 29 6 70 4 28 5 71 2 44 8 55 2 Pid chas perepisu 2001 r sered ukrayinciv Ukrayini vkazali na vilne volodinnya movami ukrayinskoyu 36 341 919 96 80 rosijskoyu 21 801 202 58 07 Perepis 1989 Za danimi Vsesoyuznogo perepisu naselennya 1989 r najposhirenishimi ridnimi movami ukrayinciv URSR buli ukrayinska 32 825 373 87 72 rosijska 4 578 390 12 24 ugorska 4 939 0 013 biloruska 2 556 0 007 insha 8 003 0 021 Sered ukrayinciv URSR u 1989 r vkazali na vilne volodinnya movami ukrayinskoyu 35 453 272 94 75 rosijskoyu 26 837 304 71 72 moldovskoyu 20 419 0 05 biloruskoyu 10 459 0 03 Perepis 1979 Ridna mova etnichnih ukrayinciv URSR za danimi perepisu 1979 roku ukrayinska 32 493 647 89 05 rosijska 3 986 665 10 93 insha 8 639 0 02 Sered ukrayinciv URSR u 1979 r vkazali na vilne volodinnya movami ukrayinskoyu 34 611 259 94 85 rosijskoyu 22 867 905 62 67 Perepis 1970 Ridna mova etnichnih ukrayinciv URSR za danimi perepisu 1970 roku ukrayinska 32 257 360 91 42 rosijska 3 017 823 8 55 insha 8 674 0 02 Sered ukrayinciv URSR u 1970 r vkazali na vilne volodinnya movami ukrayinskoyu 34 611 259 95 76 rosijskoyu 22 867 905 44 37 Ridna mova ukrayinciv URSR u 1970 za vikovimi grupami vik ukrayinska rosijska 0 10 89 2 10 8 11 15 89 9 10 1 16 19 89 6 10 4 20 29 89 9 10 1 30 39 91 1 8 9 40 49 94 5 5 5 50 59 93 2 6 8 starshe 60 95 2 4 8 vsogo 91 4 8 6 Perepis 1926 Ridna mova ukrayinska sered naselennya USRR perepisom 1926 roku Spivvidnoshennya chiselnosti ukrayinomovnogo naselennya do chiselnosti etnichnih ukrayinciv za perepisom 1926 r Ridna mova ukrayinciv URSR v togochasnih kordonah za danimi perepisu naselennya 1926 r ukrayinci URSR meshkanci mist meshkanci sil ukrayinska 94 10 74 47 96 51 rosijska 5 55 24 71 3 20 insha 0 35 0 82 0 29 Riznicya mizh kilkistyu ukrayinciv ta ukrayinomovnih za perepisom 1926 roku Chastka etnichnih ukrayinciv URSR sho nazvali ridnoyu movoyu ukrayinsku za danimi perepisu 1926 r v rozrizi vikovih grup vik vse ukrayinske naselennya meshkanci mist meshkanci sil 0 4 94 3 73 6 96 3 5 9 95 2 77 0 96 8 10 14 95 0 77 5 96 9 15 19 94 3 75 4 96 6 20 24 93 2 75 7 96 4 25 29 93 3 72 2 96 4 30 34 93 2 71 7 96 3 35 39 93 5 72 5 96 4 40 44 93 6 72 6 96 5 45 49 93 6 72 1 96 5 50 54 93 7 72 5 96 3 55 59 93 7 72 5 96 2 60 64 94 4 75 6 96 3 65 69 94 1 75 7 96 1 70 74 94 8 78 6 96 4 75 59 94 5 79 0 96 2 80 84 95 0 81 5 96 4 85 89 94 9 81 4 96 3 90 94 95 2 84 1 96 3 95 99 95 0 81 8 96 3 100 94 8 87 7 95 5 vsogo 94 1 74 5 96 5 Perepis 1897 Chastka ukrayinomovnogo naselennya za perepisom 1897 r v mezhah Avstro Ugorshini konfesijnij podil Ukrayinomovne naselennya v ukrayinskih guberniyah Rosijskoyi imperiyi za perepisom 1897 r Chiselnist ukrayinomovnogo naselennya Pitoma vaga ukrayinomovnih u zagalnij chiselnosti naselennya u mistah u povitah bez mist Poltavska guberniya 2 583 133 93 0 57 1 96 9 Chernigivska guberniya 1 526 072 66 4 91 7 48 8 68 2 Podilska guberniya 2 442 819 80 9 32 5 84 8 Harkivska guberniya 2 009 039 80 6 54 1 85 2 Kiyivska guberniya 2 819 145 79 2 28 2 86 8 Volinska guberniya 2 095 537 70 1 19 7 74 4 Katerinoslavska guberniya 1 456 369 68 9 27 0 74 3 Hersonska guberniya 1 462 039 53 5 17 2 68 2 Tavrijska guberniya 611 121 42 2 10 4 50 1 Etnografichni grupiDokladnishe Etnografichni grupi ukrayinciv Kilkist guculiv u regionah Ukrayini za danimi perepisu 2001 roku Kilkist rusiniv u regionah Ukrayini za danimi perepisu 2001 roku Chastka rusiniv u naselenni Zakarpatskoyi oblasti za danimi perepisu 2001 roku Vprodovzh bagatoh stolit na ukrayinskij etnichnij teritoriyi vidpovidno sformuvalisya rizni etnografichni grupi ukrayinskogo etnosu Sered nih lemki bojki guculi pokutyani podolyani volinyani polishuki cherkasi slobozhanci ta inshi etnolokalni grupi z nechitkoyu etnichnoyu samosvidomistyu ale z pevnimi kulturno pobutovimi osoblivostyami Vnaslidok vnutrishno etnichnoyi konsolidaciyi ukrayinciv zgadani specifichni osoblivosti cih grup zgladzhuyutsya zvuzhuyetsya sfera yih vplivu i okremi z nih perestayut isnuvati Najkrashe zberegli svoyi osoblivosti etnografichni grupi goryan Ukrayinskih Karpat ta Zakarpattya bojki guculi lemki Absolyutna bilshist predstavnikiv etnografichnih grup pid chas perepisiv ne vkazuyut etnografichnu grupu do yakoyi nalezhat tomu tochnu yih kilkist vstanoviti nemozhlivo Lishe 32 4 tis osib vkazali pro svoyu prinalezhnist do etnografichnih grup pid chas perepisu 2001 r z yakih ponad 97 pripadaye na 2 subetnosi guculiv ta rusiniv Z 21400 osib sho nazvali sebe guculami 21249 osib 99 3 meshkayut u Ivano Frankivskij oblasti z 10183 rusiniv 10090 99 1 meshkayut u Zakarpatskij oblasti Guculi naselyayut Verhovinskij Kosivskij Nadvirnyanskij rajoni i Priprutski sela Kolomijskogo rajonu ta teritoriyu Yaremchanskoyi miskradi Ivano Frankivskoyi Vizhnickij i Putilskij rajoni Cherniveckoyi ta Rahivskij rajon Zakarpatskoyi oblastej Teritoriya Guculshini stanovit priblizno 9204 kvadratnih kilometriv Tut u 6 mistah i 13 mistechkah selishah miskogo tipu ta v 243 selah prozhivaye za danimi Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 roku 469 992 meshkanci Sered tih hto zadeklaruvav svoyu nalezhnist do etnografichnih grup bilshist nazvali ridnoyu movoyu ukrayinsku Tilki sered rusiniv ta polishukiv bilshist nazvali ridnoyu movu svoyeyi nacionalnosti 66 ta 100 vidpovidno Najposhirenishoyu ye rusinska movu yaku nazvali ridnoyu 6725 osib Najvishij vidsotok naselennya z ridnoyu movoyu rusinskoyu buv zafiksovanij u Svalyavskomu rajoni 4 64 a takozh u m Mukacheve 2 02 i m Uzhgorod 0 96 U s Gankovicya Svalyavskogo rajonu rusinsku movu nazvali ridnoyu 90 5 naselennya u s Nelipino 22 3 s Sasivka 21 8 s Yakivske 8 4 c Romochevicya Mukachivskogo rajonu 20 4 Etnografichni grupi ukrayinskogo etnosu za perepisom 2001 roku Ridna mova Etnogr grupa Chiselnist svoyeyi etnograf grupi ukrayinska insha Guculi 21400 8 21382 Rusini 10183 6725 3156 302 Lemki 672 641 31 Bojki 131 14 113 4 Litvini 22 10 12 Polishuki 9 9 Vsogo 32417 6766 25292 359 Chiselnist osib okremih etnografichnih grup ukrayinciv u oblastyah za perepisom 2001 roku guculi rusini lemki bojki litvini polishuki Avtonomna Respublika Krim 2 1 Vinnicka oblast 2 6 Volinska oblast 7 3 1 1 3 Dnipropetrovska oblast 1 3 3 2 Donecka oblast 1 1 2 2 Zhitomirska oblast 1 5 1 Zakarpatska oblast 83 10090 3 25 Zaporizka oblast 1 1 1 Ivano Frankivska oblast 21249 6 147 71 4 Kiyivska oblast 1 1 1 1 1 Kirovogradska oblast 1 2 2 Luganska oblast 5 12 1 Lvivska oblast 10 25 138 22 1 Mikolayivska oblast 2 Odeska oblast 7 3 1 1 5 Poltavska oblast 4 3 Rivnenska oblast 3 2 Sumska oblast 2 6 1 Ternopilska oblast 14 4 346 Harkivska oblast 4 Hersonska oblast 1 1 Hmelnicka oblast 2 3 5 Cherkaska oblast 1 Chernivecka oblast 5 2 1 Chernigivska oblast m Kiyiv 7 12 6 3 4 1 m Sevastopol Ukrayina 21400 10183 672 131 22 9 Okreme misce zajmayut predstavniki ukrayinskih etnografichnih grup perevazhno lemki ta bojki sho buli primusovo deportovani z teritoriyi suchasnoyi Polshi vnaslidok viselen 1944 1946 rokiv ta radyansko polskogo obminu teritoriyami 1951 roku Zagalna chiselnist takih pereselenciv stanovila 514 tis osib U 1944 1946 rr z regioniv pivdenno shidnoyi Polshi bulo deportovano do URSR 482 109 osib perevazhno lemkiv Zokrema z Ryashivskogo voyevodstva bulo viseleno 267 795 ukrayinciv z Lyublinskogo 190 734 z 21 776 Bilshist z nih 322 868 osib abo 67 buli rozseleni u zahidnih oblastyah perevazhno u Ternopilskij ta Lvivskij Reshta 159 241 osib oselilisya u shidnih ta pivdennih oblastyah zokrema u Zaporizkij 31211 osib Dnipropetrovskij 21349 osib hocha chastina z nih piznishe pereselilasya u zahidni oblasti U 1951 r na teritoriyu pivdenno shidnih oblastej URSR bulo deportovano 32066 bojkiv z 35 sil Nizhnoustrickogo 4 sil Hirivskogo i 3 sil Strilkivskogo rajoniv Drogobickoyi oblasti Zokrema u 25 selah Doneckoyi oblasti bulo rozseleno 10037 bojkiv u 20 selah Odeskoyi 10283 u 5 selah Hersonskoyi 5059 u 10 selah Mikolayivskoyi ponad 6000 Miscyami rozselennya pereselenciv 1951 roku buli Hersonska oblast selo Zmiyivka Berislavskogo rajonu sela Dudchani Zolota Balka Mihajlivka Gavrilivka Novovoroncovskogo rajonu Mikolayivska oblast smt Krive Ozero Krivoozerskogo rajonu smt Voskresenske sela Peresadivka Kalinivka Mihajlo Larine Zhovtnevogo rajonu sela Novopavlivka Ivanivka Vradiyivskogo rajonu Donecka oblast sela Zvanivka Rozdolivka Verhnokam yanske Artemivskogo rajonu smt Telmanove sela Michurine Starolaspa Telmanivskogo rajonu Odeska oblast selo Znam yanka Ivanivskogo rajonu selo Agafiyivka Lyubashivskogo rajonu selo Marinove Berezivskogo rajonu sela Becilove ta Yeremiyivka Rozdilnyanskogo rajonu smt Cebrikove Velikomihajlivskogo rajonu smt Mikolayivka Mikolayivskogo rajonu U deyakih selah napr Zmiyivka Dudchani nashadki pereselenciv zaraz stanovlyat bilshist naselennya ReligiyaIstoriya Pridniprovska Ukrayina Pershi tochni vidomosti pro religijnij sklad ukrayinskogo ukrayinomovnogo naselennya Naddnipryanskoyi Ukrayini z yavilisya naprikinci HIH st pid chas perepisu naselennya Rosijskoyi imperiyi 1897 roku Za cimi danimi na teritoriyi 9 gubernij Rosijskoyi imperiyi v mezhah suchasnoyi Ukrayini prozhivalo 16 65 mln ukrayinomovnih pravoslavnih 97 91 0 34 mln katolikiv 1 97 a takozh 10 tis staroobryadciv 5 8 tis protestantiv ta 2 3 tis yudeyiv ukrayinomovne naselennya pravoslavni staroobryadci virmeno grigoriani virmeno katoliki rimo katoliki lyuterani reformati baptisti menoniti anglikani karayimi yudeyi magometani Volinska guberniya 2 095 579 1 987 259 175 105 749 1 697 637 154 Katerinoslavska guberniya 1 456 369 1 453 893 1 325 2 555 123 182 217 38 Kiyivska guberniya 2 819 145 2 781 183 3 678 2 2 33 552 110 13 212 2 26 345 9 Podilska guberniya 2 442 819 2 250 597 484 4 11 191 127 39 1 2 1 5 536 5 Poltavska guberniya 2 583 133 2 582 182 585 129 25 5 207 Tavrijska guberniya 611 121 608 055 517 2 536 13 Harkivska guberniya 2 009 411 2 007 698 904 30 90 169 2 459 14 12 32 Hersonska guberniya 1 462 039 1 455 250 2 165 14 1 1 655 111 17 2 403 172 15 167 6 Chernigivska guberniya 1 526 072 1 524 492 250 8 94 9 3 6 1 11 194 4 Vsogo 17 005 688 16 650 609 10 083 60 14 335 487 599 33 3 261 195 1 74 2 335 216 Chastka rimo katolikiv sered ukrayinomovnogo naselennya za danimi perepisu 1897 roku Pravoslavni sered ukrayinomovnogo naselennya absolyutno perevazhali v usih guberniyah vid 92 1 u Podilskij do majzhe 100 u Poltavskij guberniyi U shesti pivdennih ta livoberezhnih guberniyah pravoslavnimi buli ponad 99 ukrayinomovnih Ukrayinomovni katoliki prozhivali majzhe suto na pravoberezhzhi u Podilskij Volinskij ta Kiyivskij guberniyah de yih nalichuvalosya 330 tis 98 zagalnoyi chiselnosti Najbilsh kompaktnimi regionami yih prozhivannya buli shid Volinskoyi guberniyi v mezhah zahidnoyi chastini suchasnoyi Zhitomirskoyi oblasti ta zahid Podilskoyi guberniyi suchasnij pivden Hmelnickoyi oblasti Poviti z najvishim vidsotkom katolikiv sered ukrayinomovnogo naselennya ukrayinomovni pravoslavni ukrayinomovni katoliki Proskurivskij povit 140 170 79 3 36 500 20 7 Kam yanec Podilskij povit 182 204 86 7 28 016 13 3 Letichivskij povit 129 339 86 8 19 652 13 2 Ushickij povit 164 430 87 2 24 211 12 8 Zhitomirskij povit 242 444 89 6 28 169 10 4 Novograd Volinskij povit 204 644 89 6 23 736 10 4 Yampilskij povit 207 244 90 9 20 834 9 1 Litinskij povit 159 770 91 3 15 138 8 7 Mogilivskij povit 168 092 91 7 15 180 8 3 Starokostyantinivskij povit 138 017 92 5 11 124 7 5 Berdichivskij povit 175 434 93 7 11 765 6 3 Religijnij sklad naselennya gubernij u 1897 r ukrayinomovne naselennya pravoslavni rimo katoliki staroobryadci protestanti yudeyi Inshe Volinska guberniya 2 095 579 94 83 5 05 0 01 0 08 0 03 Katerinoslavska guberniya 1 456 369 99 83 0 04 0 09 0 02 0 01 0 01 Kiyivska guberniya 2 819 145 98 65 1 19 0 13 0 01 0 01 Podilska guberniya 2 442 819 92 13 7 82 0 02 0 02 Poltavska guberniya 2 583 133 99 96 0 02 0 01 0 01 Tavrijska guberniya 611 121 99 50 0 41 0 08 Harkivska guberniya 2 009 411 99 91 0 04 0 03 0 01 Hersonska guberniya 1 462 039 99 54 0 11 0 15 0 18 0 01 0 01 Chernigivska guberniya 1 526 072 99 90 0 01 0 02 0 01 0 07 Vsogo 17 005 688 97 91 1 97 0 06 0 03 0 01 0 01 Zahidna Ukrayina Sered ukrayinciv Avstro Ugorshini najbilsh poshirenoyu konfesiyeyu buv katolicizm shidnogo obryadu Greko katoliki dominuvali sered ukrayinskogo naselennya Shidnoyi Galichini ta Zakarpattya pravoslavni sered ukrayinciv Bukovini Za perepisom 1900 roku greko katolikami buli majzhe 99 naselennya Shidnoyi Galichini ukrayinskogo pohodzhennya Vtim vnaslidok procesiv polonizaciyi kilkist greko katolikiv vse odno perevishuvala kilkist ukrayinciv za movoyu naselennya ukrayinskogo pohodzhennya stanovilo priblizno 63 5 naselennya Shidnoyi Galichini todi yak greko katoliki 62 7 ukrayinomovni 62 3 Chastka greko katolikiv sered etnichnih ukrayinciv Shidno Galichini u 1856 1931 rr 1857 96 9 1880 96 1 1900 98 7 1910 99 8 1931 99 8 Greko katolikami buli i bilshist ukrayinciv Zakarpattya U komitatah roztashovanih v mezhah suchasnoyi Zakarpatskoyi oblasti v 1900 r nalichuvalosya 62 3 ukrayinomovnih ta 69 5 greko katolikiv Znachna kilkist ukrayinciv za pohodzhennyam movno madyarizuvalisya ale zalishilis greko katolikami Na Bukovini sered ukrayinciv yak i sered rumuniv drugogo za chiselnosti etnosu perevazhali pravoslavni I zagalom osobi pravoslavnogo virospovidannya stanovili ponad 2 3 naselennya provinciyi U 1910 r na Bukovini nalichuvalosya 551 2 tis pravoslavnih 68 8 naselennya todi yak ukrayinomovnogo naselennya 305 1 tis 38 4 rumunskomovnogo 273 3 tis 34 4 U pivnichnij Bukovini sho znahoditsya v pribliznih mezhah suchasnoyi Cherniveckoyi oblasti sered pravoslavnogo naselennya pitoma vaga ukrayinciv bula vishoyu rumuniv nizhchoyu Drugoyu za poshirenistyu religiyeyu ukrayinciv Bukovini buv greko katolicizm Jogo spoviduvali ukrayinci pereselenci z Galichini chiselnist yakih postijno zrostala Tak yaksho u 1857 r na Bukovini prozhivalo 9118 greko katolikiv 2 0 naselennya to vzhe u 1880 r 17589 osib 3 1 naselennya a u 1910 r 26172 osib 3 3 naselennya Suchasnist Za danimi sociologichnih opituvan asbolyutna bilshist gromadyan Ukrayini ponad 70 vvazhayut sebe viruyuchimi prote dotrimuyutsya obryadiv i regulyarno vidviduyut cerkvu svoyeyi konfesiyi lishe 3 4 Sered etnichnih ukrayinciv cej pokaznik ye she vishim oskilki najvishim rivnem religijnosti harakterizuyutsya same teritoriyi z najvishoyu chastkoyu ukrayinciv u naselenni Zahidna ta Centralna Ukrayina silska miscevist Za danimi sociologichnogo opituvannya provedenogo Centrom Razumkova u listopadi 2010 roku viruyuchimi nazvali sebe 71 respondentiv najbilshe u zahidnih oblastyah 89 najmenshe 66 u shidnih Pri comu do pravoslavnih vidnesli sebe 68 viruyuchih respondentiv do greko katolikiv majzhe 8 do protestantiv 2 Majzhe 20 abo nazvali sebe prosto hristiyanami abo ne vidnesli sebe do zhodnoyi religiyi nazvavshis prosto viruyuchimi Najvishim rivnem religijnosti harakterizuyut greko katoliki ta protestanti Tak za danimi zagalnonacionalnogo sociologichnogo doslidzhennya Religiya ta Cerkva v suchasnij Ukrayini provedenogo u 2003 r na greko katolikiv ta protestantiv pripadaye bilshe polovini viruyuchih sho vidviduyut hrami ne ridshe 1 razu na tizhden 31 6 ta 21 8 vidpovidno todi yak na 3 osnovni pravoslavni cerkvi lishe 41 2 viryan Sered etnichnih ukrayinciv sho vvazhayut sebe viruyuchimi ta vidnosyat do pevnih cerkov bilshist bl 80 85 identifikuye sebe yak pravoslavnih Pravoslavni ukrayinci ye najchiselnishimi u vsih oblastyah krim Lvivskoyi Ivano Frankivskoyi ta Ternopilskoyi za vinyatkom pivnichnih rajoniv Krim togo na Zakarpatti kilkist pravoslavnih ta greko katolikiv sho nalezhat do okremoyi yeparhiyi ye spivmirnoyu Greko katolicizm ye drugoyu za poshirenistyu religiyeyu sered ukrayinciv Ukrayini Sered ukrayinciv greko katoliki perevazhayut u oblastyah Galichini i stanovlyat znachnu chastku vid 1 4 do 1 2 ukrayinskogo naselennya Zakarpatskoyi oblasti Za mezhami cih regioniv greko katolicizm spoviduyut vihidci z nih a takozh ukrayinci deportovani zi shidnoyi Polshi u povoyenni roki sho zaraz prozhivayut perevazhno u Hersonskij Mikolayivskij Odeskij ta Doneckij oblastyah Tretoyu za poshirenistyu religiyeyu sered ukrayinciv ye protestantizm riznih napryamkiv baptizm p yatidesyatnictvo adventizm kalvinizm harizmatichnij ruh Protestanti ye drugoyu za chiselnistyu religijnoyu grupoyu sered ukrayinciv u bilshosti regioniv Ukrayini za vinyatkom Galichini Zakarpattya de drugimi ye greko katoliki a takozh Vinnickoyi Hmelnickoyi ta Zhitomirskoyi oblastej de drugimi ye rimo katoliki U bagatoh oblastyah osoblivo urbanizovanih protestanti perevazhayut sered viryan sho vidviduyut religijni sluzhbi ZajnyatistIstorichni vidomosti Do 20 st osnovnoyu sferoyu zanyatosti ukrayinciv zalishalosya silske gospodarstvo perevazhno zemlerobskogo spryamuvannya U nomu v 1897 r bulo zajnyato 2848 tis 74 2 ukrayinomovnogo naselennya dev yati pivdenno zahidnih gubernij Rosijskoyi imperiyi Najbilsh agrarnij harakter mali ukrayinci Podilskoyi ta Volinskoyi gubernij sered yakih u silskogospodarskih sferah bulo zajnyato vidpovidno 79 4 i 80 3 samodiyalnogo ukrayinskogo naselennya najmensh agrarnij Harkivskoyi ta Katerinoslavskoyi gubernij prote i tam silske gospodarstvo bulo dominuyuchoyu formoyu zajnyatosti 67 7 i 68 4 vidpovidno Prislugoyu podenshikami ta prachkami buli 9 8 samodiyalnogo ukrayinskogo naselennya 376 tis she 7 5 290 tis buli zajnyati u sferi virobnictva perevazhno dribno kustarnogo ta pererobki U sferi torgivli buli zajnyati lishe 45 tis abo 1 2 samodiyalnogo ukrayinomovnogo naselennya vid 0 4 0 6 u Volinskij ta Podilskij guberniyah do 1 7 u Katerinoslavskij do 2 2 u Harkivskij V mezhah ukrayinskih gubernij u vijskah perebuvalo 67 6 tis ukrayinciv sered zasudzhenih 6 8 tis Duzhe nizkoyu bula predstavlenist u kvalifikovanih profesiyah sho potrebuvali visokogo rivnya osviti Tak u sferi privatnoyi yuridichnoyi diyalnosti nalichuvalosya vsogo 455 ukrayinciv z nih 126 u Poltavskij guberniyi u sferi nauki literaturi ta mistectva bez sferi osviti 490 osib sfera zajnyatosti kilkist zajnyatih chastka zemlerobstvo 2 800 048 72 94 prisluga podenshiki 366 267 9 54 vigotovlennya odyagu 90 083 2 35 zbrojni sili 67 595 1 76 budivnictvo remont 42 050 1 10 obrobka metaliv 34 899 0 91 koshti vid kazni zakladiv ta privatn osib 34 629 0 90 tvarinnictvo 34 595 0 90 dohodi z kapitaliv neruhomosti 31 607 0 82 obrobka dereva 29 637 0 77 obrobka voloknistih rechovin 24 676 0 64 obrobka tvarinnih ta roslinnih produktiv 23 104 0 60 zaliznicya 22 090 0 58 bogosluzhinnya pravoslavne 18 667 0 49 viznickij promisel 14 393 0 37 torgivlya inshimi produktami silsk gosp 13 543 0 35 administraciya sud policiya 13 138 0 34 obrobka mineralnih rechovin 11 200 0 29 navchalna ta vihovna diyalnist 10 562 0 28 osobi neviznachenih zanyat 19 837 0 52 inshe 122 375 3 19 osobi sho ne vkazali zanyattya 13 145 0 34 OsvitaIstoriya Vidsotok gramotnih sered ukrayinomovnogo pravoslavnogo naselennya povitiv bez mist za perepisom 1897 r Vidomosti pro riven osviti ukrayinciv naprikinci XIX st dayut rezultati Vserosijskogo perepisu naselennya 1897 r Za cimi danimi sered ukrayinomovnogo naselennya dev yati pivdenno zahidnih gubernij Rosijskoyi imperiyi nalichuvalosya 2 183 888 gramotnih kriterij vminnya chitati sho stanovilo 12 9 vid zagalnoyi chiselnosti ukrayinomovnogo naselennya u 1 5 razi menshe nizh v serednomu po guberniyah i u 2 3 razi menshe za analogichnij pokaznik u yevreyiv polyakiv ta rosiyan Najvisha pismennist ukrayinomovnogo naselennya bula zafiksovana u Tavrijskij guberniyi sho bulo pov yazano zi specifichnoyu statevo vikovoyu strukturi ukrayinciv Porivnyano visokim rivnem osviti vidznachalisya ukrayinci Chernigivskoyi 16 1 ta Hersonskoyi 15 2 gubernij Najnizhcha gramotnist bula harakterna dlya ukrayinciv Volinskoyi 9 3 ta Podilskoyi 10 6 gubernij Sered cholovikiv nalichuvalosya gramotnih 22 2 todi yak sered zhinok tilki 3 6 U zagalnij chiselnosti pismennih ukrayinciv na cholovikiv pripadalo 86 2 na zhinok lishe 13 8 Iz zagalnoyi chiselnosti gramotnogo ukrayinomovnogo naselennya 2 196 564 osib vmili chitati rosijskoyu movoyu inodi razom z inshimi 2 183 888 osib 99 4 todi yak 12 676 osib 0 6 perevazhno u Podilskij ta Volinskij guberniyah buli gramotnimi tilki inshoyu movoyu perevazhno polskoyu ridshe ukrayinskoyu abo yevrejskoyu Na ukrayinomovnih pripadalo 51 8 zagalnoyi chiselnosti gramotnogo naselennya pivdenno zahidnih gubernij sered vsogo naselennya 72 6 Najbilshe u Poltavskij 81 7 ta Harkivskij 69 3 guberniyah najmenshe u Tavrijskij 30 4 Hersonskij 33 8 ta Volinskij 39 4 Vsogo lishe 46 040 ukrayinomovnih cholovikiv 29 390 zhinok 16 650 mali u 1897 r osvitu vishe pochatkovoyi sho stanovilo 17 8 zagalnoyi chiselnosti ciyeyi grupi naselennya 258 477 osib Najkrashoyu bula situaciya u livoberezhnih guberniyah Poltavskij Chernigivskij ta Harkivskij de serednyu ta vishu osvitu mali 0 34 0 44 ukrayinciv odin z 200 300 osib todi yak u pravoberezhnih Podilskij ta Volinskij guberniyah osvitu vishe pochatkovoyi mali lishe 0 14 0 17 ukrayinciv odin z 600 700 osib U zagalnij chiselnosti osvichenogo naselennya ukrayinomovni stanovili vid 5 7 5 9 u Tavrijskij ta Hersonskij guberniyah do 14 6 19 1 u Kiyivskij Katerinoslavskij Volinskij Podilskij ta Harkivskij guberniyah i do 36 4 46 0 u Chernigivskij ta Poltavskij guberniyah Za danimi perepisiv naselennya SRSR 1959 ta 1970 rokiv a takozh Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 roku riven osviti sered ukrayinskogo naselennya URSR u vici starshe 10 rokiv harakterizuvavsya nastupnimi ciframi rik povna visha nezakinchena visha serednya specialna serednya zagalna nepovna serednya pochatkova 1959 1 4 0 8 3 8 5 4 22 9 30 2 1979 3 0 0 9 5 8 12 7 23 4 29 0 Za danimi Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 roku riven osviti sered ukrayinciv za nacionalnistyu u vici starshe 10 rokiv harakterizuvavsya nastupnimi ciframi rik povna visha bazova visha nepovna visha povna zagalna serednya bazova zagalna serednya pochatkova zagalna vse naselennya 11 7 0 7 17 0 35 6 16 4 15 0 miske naselennya 15 4 0 9 20 1 36 0 13 8 11 9 silske naselennya 5 3 0 4 11 7 35 1 21 1 20 5 Suchasnist Chastka uchniv shkil z ukrayinskoyu movoyu navchannya u 1991 1992 n r Chastka uchniv shkil z ukrayinskoyu movoyu navchannya u 201