Роми (цигани) в Україні — етнічна меншина, яка проживає на території України. Загальна чисельність діаспори (згідно з даними перепису 2001 року) становила 47 587 осіб, більшість яких проживали у Закарпатській (14 004 особи), Донецькій (4 106 осіб), Дніпропетровській (4 067 осіб) та Одеській (4 035 осіб) областях. В Україні, за деякими даними, проживає 15 етнічних груп ромів, серед яких: серви, [ru], ловарі, крими, сінті, [hu], словацькі цигани, руські цигани, , [ru], [en], волохи та інші.
![]() ![]() | |
---|---|
![]() Франтішек Краткий. Галицькі цигани (1895) | |
Кількість | 47 587 осіб |
Ареал | Закарпатська область: 14 004 Донецька область: 4 106 Дніпропетровська область: 4 067 Одеська область: 4035 Харківська область: 2325 |
Близькі до: | раджастанці, пенджабці, гіндустанці, непальці, гуджаратці |
Мова | циганська, українська, російська |
Релігія | християнство, іслам |
Етноніми
Етнонім «цигани» з'явився в українській мові наприкінці XVI ст.. Він є екзонімом, етимологія якого, ймовірно, виводиться від назви єретичної секти «недоторканих» [en]
У словнику Міклошича старослов'янське ациганинъ перекладається латинською zingarus від грецького ἀθίγγανος, спотворене τσιγγάνος = "недоторканий", подібне трактування у словнику старонімецької мови Оскара Шаде з детальним поясненням походження і розселення циган, також назване як імовірне в ЕСУМі. Через негативну конотацію, яка відносить всю етнічну групу до «найнижчої касти», або «вигнанців» більшістю представників ромських народностей екзонім «цигани» вважається застарілим, принизливим і його не прийнято вживати в публічному контексті, хоча в побутовому спілкуванні слово поширене навіть серед самих ромів.
Назва «роми» широко використовується як в українській мові, так і самими циганами, зокрема у назві «Київський академічний музично-драматичний Циганський театр «Романс». Представники самого етносу вживають самоназву, автонім більшості східно-європейських груп — ромá, ро́ми, що перекладається з ромської як «людина», і можуть вважати слово циган некоректним чи образливим. Про засвоєння слова ро́ми українською мовою можуть свідчити наявні зареєстровані мовниками похідні від нього словоформи, зокрема прикметник «антиромський» (Протилежне до ромський; ознака того, хто/що проти ромів).
У 2018 стався інцидент на круглому столі у Верховній раді, коли учасники-роми запротестували проти називання їх «циганами»:
![]() | Слово «циган»... дуже часто використовують в образливому контексті. Використання слова «ром» прийнято в Раді Європи. Ми зверталися років 10-15 тому, щоб наш уряд прийняв подібне положення, адже це загальноєвропейська практика, а ми рухаємось у Європу”. | ![]() |
– сказав президент Всеукраїнської спілки громадських організацій «Конґрес Ромен України» Петро Григориченко. Сам депутат Ігор Луценко пізніше виправдовувався, що свідомий рекомендації Ради Європи офіційно вживати самоназву народу «роми», і Україна її дотримується, і він навіть сам особисто свідомо користувався терміном «роми», але щодо «циган» нехай висловляться спеціалісти-мовники, а не громадські активісти.
Обговорюючи факти словесних та фізичних нападів, експерти Української Гельсінської спілки з прав людини вважають використання таких етнонімів, як «цигани», «жиди», у негативному контексті, проявами «мови ненависті» та повідомляють про звернення представників ромської меншини до Європейського суду з прав людини через напади на них і приниження гідності.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekprTDBkcGNITjVYMFp2Y25SMWJtVmZWR1ZzYkdWeVgySjVYMVJoY21GelgxTm9aWFpqYUdWdWEyOHVhbkJuTHpJeU1IQjRMVWRwY0hONVgwWnZjblIxYm1WZlZHVnNiR1Z5WDJKNVgxUmhjbUZ6WDFOb1pYWmphR1Z1YTI4dWFuQm4uanBn.jpg)
Перша згадка про появу циган на території сучасної України датується початком XV століття (в охоронній грамоті, виданій великим литовським князем Олександром циганському ватажкові Василю), а їхні перші поселення були в місті Ужгороді, в Бессарабії та в Криму. Згадуються вони і у саноцьких актових книгах за 1428 і 1436 роки та у львівських за 1428 і 1455. На територію України цигани потрапляють з Валахії та Молдови і до XVI століття вони кочували вже по всій Україні.
У часи Речі Посполитої
Згодом у Центральну Україну переміщуються польські цигани, які були змушені переїжджати через запровадження Сеймом Речі Посполитої законів, про виселення циган у віддалені області. Вони розселяються в районах, де за часів Богдана Хмельницького спостерігався великий попит на ковальський та зброярський промисли.
Розселившись на різних територіях цигани утворили кілька етнічних груп: цигани, розселені на Волині, Поліссі й частково на Полтавщині, належать до балтійської групи; влахи, близькі до бессарабських і румунських циган, заселили територію Поділля; серви (колишні вихідці із Сербії), найбільша група циган, розселилися по всій Україні. Згодом в Україні оселилися й угорські цигани.
Польські королі після 1624 року підпорядковують циган управлінню й суду «циганських королів», які обиралися із середовища циган і отримували при призначенні королівську грамоту. Їх резиденція знаходилася у місті Мір Мінської губернії. Останніми циганськими королями були (1780 рік) та (1788 рік).
Оподаткування циган здійснювалося пошатрово, визначений оброк сплачувався до Військової малоросійської скарбниці.
Існує припущення про участь циган у визвольній боротьбі українського народу — У «Реєстрах усього війська Запорізького» були зазначені такі прізвища козаків: Валько Циган, Федір Циганський, Степан Циганчук, Дмитро Циганчик.
У 1765 році кочових циган вперше було проголошено поза законом — кожний з циган повинен був обрати собі постійне місце проживання.
Під владою Російської Імперії
Влада Російської імперії також намагалася «осадити» циган, змусити їх оселитися на постійні місця проживання. Щоб примусити циган до осілого способу життя, Київська військова комісія (XVII століття) надавала їм річний термін для обрання постійного місця проживання, а по його закінченню їх вважали бродячими і переслідували. Постанови проти бродяжництва виходили у 1809, 1811 та 1818 роках.
Згідно з указом про «Правила для поселення циган» 1800 року осілі цигани-землероби протягом 4 років звільнялися від рекрутської повинності та усіх податей. Їм дозволялося, за указом 1818 року, вступати до міщанських міських товариств.
Поява сіл Циганівка, Цигани, Каменецького повіту та Червоногородського повіту, відповідно, Подільської губернії було спричинене переходом циган на осілий спосіб життя. У 1836 році було затверджене положення про «оселення корінних циган у Бессарабії на колишній основі», а у 1839 році вийшов закон «О поселении цыган на вольных казенных землях». Згідно з останнім законом у Бессарабії 782 родини отримали 9902 десятин землі, заснувавши села Каїр і Фараонівку. Проте особливих успіхів ці заходи не дали. В українській частині Російської Імперії в 1897 році жило приблизно 8,8 тисяч циган, більшість (5,6 тис., 64 %) — у степових південно-східних губерніях.
Одна з найбільших хвиль кочівлі припадає на початку першого і другого десятиліть XX століття: найбільше таборів проходило з півдня Поділля в Росію та на Слобожанщину:
Вони зберегли свої звичаї та типові риси, але одягом зовні нагадують місцевих жителів. Любов до кочового й незалежного життя у них така велика, що влітку коло свого житла вони часто ставлять шатро, де й живуть.
Друга світова війна
Під час Другої світової війни було знищено 80 % усього ромського населення країн Європи. На території Росії, України та Криму, за даними директора Варшавського музею борців гетто Міріам Нович, жертвами геноциду стали 300 тисяч ромів. Виявлені циркуляри верховного керівництва Райхскомісаріату Україна від 8 травня 1942 р. щодо поводження з «циганами» свідчать, що окупаційна влада трактувала їх подібно до євреїв. В ніч на 24 грудня 1941 року у місті Сімферополі було розстріляно 800 чоловіків, жінок і дітей. Багато кримських циган, які здавна проживали в Криму, зазнали репресій з боку радянської влади після здобуття нею контролю за півостровом. Вони, разом із кримськими татарами, були депортовані до республік Центральної Азії.
Антиромську політику проводили не лише німці. Так, на Закарпатті протягом 1942 –1944 р. відбувалася активна ізоляція ромів у таборах за місцем проживання. Усіх мешканців таких таборів переписували і забороняли їм залишати свої поселення. В умовах всеохоплюючої війни та потреб ресурсів для її ведення угорська влада перш за все була зацікавлена в експлуатації праці ромів. Беззаперечними є факти жорсткого поводження із ромським населенням. У серпні 1944 міністерство оборони обнародувало наказ про створення ромських трудових батальйонів, кожен із яких укомплектовувався 213 ромами, одним лікарем-євреєм та одним інженером-євреєм. Планувалося створити від 20-ти до 30-ти таких батальйонів, але виконати це цілком не вдалося. Є відомості про угорських ромів, які були депортована до німецького табору Аушвіц протягом 1943 –1944 рр. Так, зокрема, протягом цього періоду до Аушвіцу прибуло бл. 23 тис. ромів із 15-ти країн Європи, із яких бл. 0,2% складали угорські роми.
8 жовтня 2004 року Верховною Радою України прийнято Постанову «Про відзначення Міжнародного дня голокосту ромів» ., яким передбачене щорічне відзначення в Україні 2 серпня Міжнародного дня пам'яті Голокосту ромів, що також передбачає проведення центральними та обласними державними установами відповідних дослідних, освітніх та комемораційних заходів для увічнення пам’яті загиблих. Однак ці рішення в більшості залишилися на папері: практика свідчить, що представники державних установ лише беруть пасивну участь у таких заходах і лише у тих випадках, коли їх ініціюють і беруть на себе відповідальність за їхню організацію та проведення місцеві неурядові установи або об'єднання громадян. Але й це відбувається далеко не скрізь: у 2013 р. заходи, присвячені увічненню пам'яті ромських жертв війни, відбулися лише в Одеській, Черкаській та Закарпатській областях.
![]() | ![]() |
Радянська влада
За радянських часів влада намагалася змусити всіх циган до осілого життя, активно залучали до колгоспів. ВУЦВК РН УСРР 23 лютого 1927 року видав постанову про допомогу кочуючим, які виявили бажання перейти до осілості. Для виконання цієї постанови була розроблена спеціальна «Інструкція про проведення заходів економічного та організаційно-адміністративного порядку для допомоги переходу кочуючим циганам для осілого життя та втягування їх в трудові процеси», яка передбачала їх залучення до трудового процесу, до кустарних артілей, у сільське господарство, пропонувалось давати переселенцям кредити, наділяти їх землею з державних фондів. Така політика спочатку давала результат і у 20-тих роках XX століття 81,3 % циган України були вже осілими. На вільних землях у 1927 році оселилося 500 кочових родин. Проте насильна колективізація початку 30-х років, під яку підпадали й цигани, припинила процес осідання.
Наприкінці 20-х років друкувалися романомовні журнали «Романи зоря» («Циганська зоря») та «Небо дром» («Новий шлях»), які на початку 30-х років були закриті.
5 жовтня 1956 року вийшов Указ Президії Верховної Ради СРСР «Про залучення до праці циган, які займаються бродяжництвом», що забороняв кочовий спосіб життя та прирівнював його до дармоїдства. За законами СРСР за «кочування й паразитичний спосіб життя» циган позбавляли волі на термін до 5 років.
Розселення
За переписом 1926 року в УСРР жило 13 000 циган (у тому числі 2 500 у містах); у Криму їх було 1 300, на Північному Кавказі — 6 800. Усіх циган на українських етнічних землях (на 1926 році) було близько 20 000.
Динаміка чисельності циган за даними переписів:
- 1897 — бл.13 000 (в межах РІ — 10 031)
- 1926 — 13 578 (УРСР)
- 1939 — 10 443 (УРСР)
- 1959 — 22 515
- 1970 — 30 091
- 1979 — 34 411
- 1989 — 47 917
- 2001 — 47 587
Розселені по всіх областях України, але найбільше їх на Закарпатті, у Криму і Південній Бессарабії. Майже половина їх живе по містах.
На Закарпатті проживають такі групи циган: словацькі рома (нащадки переселенців початку XX ст.), келдераре, унгріко рома (вихідці з Угорщини), які проживають компактними групами. Найбільша кількість циган нараховується у місті Мукачевому (1,4 %), у Виноградівському (0,8 %), Берегівському (4,1 %) та Ужгородському (4,1 %) районах Закарпатської області.
Расейці (вихідці з південної Росії на початку XX ст.), ловаре і серви проживають на українському Поліссі. Прилуки, Ніжин, Чернігів та Остер є основними місцями компактного розселення расейців. Серед циган Житомирщини найбільше представників групи ловаре, які мають свої компактні поселення в Житомирі (район Богунія), селі Тетерівка Житомирського району та в місті Малин. Серви живуть розсіяно невеликими групами серед представників інших етногруп. Для них характерне проживання у великих містах Житомирської і Чернігівської областей (міста Чернігів, Житомир, Коростень, Малин).
На території Київщини проживають, в основному, серви, більшість яких мешкає в Києві. У місті Біла Церква проживає група циган-келмишів. У Черкаській області келмиші живуть не в містах, а в циганських селах, які виникли в 60-х роках XX ст. Основним регіоном розселення є місто Сміла та його околиці. Цигани-расейці та серви проживають на території Полтавщини. У зв'язку з переселенням населення з районів, що постраждали від аварії на ЧАЕС, їх кількість збільшилась за рахунок прибулих з Чернігівської та Житомирської областей. Більшість поселялись у Миргороді та Лубнах. На території Кіровоградщини та Донеччини проживають циганські роди з етно-групи сервів. На Миколаївщині мешкають серви, молдовські цигани та келдерари.
Найменш чисельною етнічною групою циган є кримські цигани-кримці, які здавна проживали в Криму. Зараз вони переважно сконцентровані у великих індустріальних містах. В Одеській області проживають серви і представники вихідців з Німеччини — циганська етногрупа сінті, а на її півдні мешкають молдовські цигани. Представники цих етнічних груп також проживають на півдні Вінницької області.
Разом з тим, станом на травень 2021 року, "за різними оцінками, в Україні мешкає від 200 до 400 тисяч ромів", - про це повідомила Уповноважена Верховної Ради України з прав людини Людмила Денісова.
Розселення циган та їх взаємодія з іншими етносами накладає свій відбиток на їх рід занять, рівень життя та стан циганської мови та її діалектів.
![]() | ||||
Динаміка чисельності циганського населення України за 1989—2001 рр. | Частка міських жителів серед циган України (2001) | Розселення циган за регіонами України (2001) | Розселення ромів на території Закарпаття (2001) | Зміна кількості циган у період між переписами 1939 і 2001 років |
Розподіл за соціальним статусом
Ромське населення України поділяється на кілька соціальних підгруп, залежно від таких факторів, як регіон, в якому вони проживають, мова спілкування, професійна приналежність (що склалася історично), часовий період, коли етнос перейшов до осілого способу життя, віросповідання та ін. Крім того, той факт, що більшість ромів живуть у бідності, також створює поділ за соціально-майновим статусом всередині ромської спільноти. До жорсткої кастовості ромів віднесені:
- еліта, ромська інтелігенція — це переважно люди з освітою — музиканти, артисти, лікарі, письменники, які мають певний статус у суспільному житті країни;
- лідери, барони таборів, які обираються громадою й відповідають за функціонування табору, контролюють його із «зовнішнім світом»;
Існує ще четверта категорія, яка стоїть найнижче в ієрархії і не належить до громади — це цигани «з вулиці».
Мова
Циганські субетноси на території України представлені сервами (сервуря) або лівобережними циганами (найчисельніша циганська група в Україні), та волохами, мова яких належить до української діалектної групи (за класифікацією А. Тенсера). Ще одною групою циган, яка склалася на території України є , або киримскя рома, татарскя рома (аюджі, гурбети та інші), мова яких зазнала великого лінгвістичного та етнографічного впливу з боку місцевого тюркомовного населення. Влашська — третя велика мовна група, до якої належать молдовські цигани (Одеська та Чернівецька області), частина яких (кишинівці) оселилася у 20 — 30 роках XX століття у Донецькій, Луганській областях. Також до цієї групи належать та ловарі, які мешкають маленькими групами скрізь на території України. Четвертою мовною групою є Карпатська, до якої належать словацькі (сервіка рома) та угорські () цигани, які мешкають у Закарпатській області.
Лише 40 % циган у містах вважають циганську мову рідною, у селах — 35 %; решта за рідну мову вважає українську, угорську, російську та румунську мови.
Рідна мова циган України за переписами населення 1989 та 2001 рр.:
Рідна мова | 1970 | 1989 | 2001 | |||
---|---|---|---|---|---|---|
Циганська мова | 15 853 | 52,7 % | 28 074 | 58,6 % | 21 266 | 44,7 % |
Українська мова | 4 760 | 15,8 % | 5 915 | 12,3 % | 10 039 | 21,1 % |
Російська мова | 3 723 | 12,4 % | 4 928 | 10,3 % | 6 378 | 13,4 % |
Угорська мова | 5 755 | 19,1 % | 8 083 | 16,9 % | ~8 900 | 18,7 % |
Інша мова | 917 | 1,9 % | 203 | 0,4 % |
Рідні мови циган України у регіонах за переписом 1989 р.:
чисельність | циганська | угорська | українська | російська | молдовська | татарська | інша | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Кримська область | 1 698 | 73,6 % | 0,1 % | 0,6 % | 23,1 % | 0,3 % | 1,8 % | 0,5 % |
Вінницька область | 899 | 62,7 % | 30,3 % | 3,6 % | 2,9 % | 0,6 % | ||
Волинська область | 81 | 58,0 % | 35,8 % | 4,9 % | 1,2 % | |||
Дніпропетровська область | 4 062 | 75,4 % | 0,4 % | 14,0 % | 8,9 % | 0,5 % | 0,1 % | 0,8 % |
Донецька область | 4 806 | 70,4 % | 8,6 % | 20,2 % | 0,2 % | 0,1 % | 0,5 % | |
Житомирська область | 956 | 70,6 % | 0,5 % | 19,6 % | 9,0 % | 0,2 % | 0,1 % | |
Закарпатська область | 12 131 | 20,5 % | 65,7 % | 12,3 % | 1,0 % | 0,4 % | ||
Запорізька область | 1 992 | 81,9 % | 4,5 % | 13,3 % | 0,3 % | 0,1 % | ||
Івано-Франківська область | 111 | 91,0 % | 4,5 % | 4,5 % | ||||
Київська область | 715 | 72,3 % | 0,1 % | 17,9 % | 6,3 % | 3,4 % | ||
Кіровоградська область | 929 | 69,2 % | 0,2 % | 20,9 % | 6,5 % | 2,6 % | 0,1 % | 0,5 % |
Луганська область | 3 367 | 71,4 % | 3,9 % | 23,9 % | 0,4 % | 0,4 % | ||
Львівська область | 524 | 82,6 % | 2,5 % | 8,6 % | 4,8 % | 0,8 % | 0,8 % | |
Миколаївська область | 1 291 | 57,2 % | 0,2 % | 25,6 % | 11,6 % | 5,0 % | 0,5 % | |
Одеська область | 3 870 | 69,6 % | 8,6 % | 12,2 % | 8,7 % | 0,1 % | 0,8 % | |
Полтавська область | 982 | 56,3 % | 1,6 % | 34,0 % | 6,1 % | 1,6 % | 0,2 % | 0,1 % |
Рівненська область | 177 | 68,4 % | 3,4 % | 16,9 % | 6,8 % | 4,5 % | ||
Сумська область | 1 653 | 69,0 % | 1,0 % | 11,2 % | 18,0 % | 0,4 % | 0,1 % | 0,3 % |
Тернопільська область | 45 | 51,1 % | 22,2 % | 17,8 % | 8,9 % | |||
Харківська область | 2 948 | 80,2 % | 0,9 % | 7,2 % | 11,6 % | |||
Херсонська область | 2 004 | 70,3 % | 0,1 % | 19,9 % | 9,3 % | 0,2 % | 0,1 % | |
Хмельницька область | 521 | 66,4 % | 0,2 % | 26,5 % | 3,8 % | 2,9 % | 0,2 % | |
Черкаська область | 979 | 63,0 % | 0,1 % | 26,8 % | 5,1 % | 3,0 % | 0,2 % | 1,8 % |
Чернівецька область | 59 | 81,4 % | 6,8 % | 6,8 % | 5,1 % | |||
Чернігівська область | 843 | 80,0 % | 10,6 % | 7,7 % | 0,9 % | 0,8 % | ||
Київ | 274 | 52,2 % | 12,0 % | 32,8 % | 2,2 % | 0,7 % | ||
Україна | 47 917 | 58,6 % | 16,9 % | 12,3 % | 10,3 % | 1,3 % | 0,1 % | 0,5 % |
За переписом 2001 року, серед циган України вказали на вільне володіння мовами:
- українською — 60,8 %
- циганською — 53,5 %
- російською — 47,0 %
За переписом 1970 року, серед циган України вказали на вільне володіння мовами:
- українською — 32,6 %
- циганською — 57,6 %
- російською — 45,9 %
Населені пункти, у яких циганську мову назвали рідною понад 10 % населення за переписом 2001 року.
Населений пункт | Район | Область | % циганськомовних |
с. Прокопівка | Куп'янський район | Харківська область | 28,21 |
с-ще Литвинівка | Великобурлуцький район | Харківська область | 20,83 |
с. Райки | Іллінецький район | Вінницька область | 20,43 |
смт. Середнє | Ужгородський район | Закарпатська область | 13,55 |
с. Первомайське | Васильківський район | Дніпропетровська область | 12,24 |
с. Домбоки | Мукачівський район | Закарпатська область | 11,36 |
с. Горянка | Доманівський район | Миколаївська область | 10,45 |
Традиційна культура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0yTDB4M2IzZHphMkZmUjJGc1pYSnBZVjlUZW5SMWEybGZMVjlRWlhSbGNsOVRlblZzWlY4dFgwZHBjSE41TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxTWQyOTNjMnRoWDBkaGJHVnlhV0ZmVTNwMGRXdHBYeTFmVUdWMFpYSmZVM3AxYkdWZkxWOUhhWEJ6ZVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Святкують більшість християнських свят, зокрема Різдво («Кючуно»), Пасху («Патраді»), Трійцю («Русаля»). На святах дотримуються традиційних звичаїв, наприклад «уникання» — чоловіки сідають окремо від жінок.
Цигани вирізняються своєрідним одягом, мають багатий фольклор, зокрема, у ділянці народної поезії (особливо казки), музики, танцю. Вони належать до народів, які легко сприймають елементи культури населення, серед якого проживають. Циганські мотиви мали вплив на музику й літературу, зокрема, в Україні є вони в творчості Степана Руданського, Михайла Старицького, Миколи Гоголя, Івана Франка та ін.
Фольклор
Циганський фольклор має жанри, в яких розповідається про зв'язки циган з Богом та святими. Також їм притаманна віра в лісовиків, водяників та маленьких чоловічків, які приходять на допомогу в складній ситуації. Своєрідність пісенного розспіву і текстова поліфонія циган є свідченням зв'язку їх мелосу зі східною музичною традицією. У текстах пісень містяться звернення до слухача (наприклад, слова-клятви, слова-прохання), які посилюють емоційний ефект. Усна нар. творчість представлена піснями, казками, переказами та бувальщинами, прислів'ями, загадками.
Господарська система
Традиційними заняттями циган були ремесла: ковальство, столярство, лоткарство, виготовлення решіт і мандрівна торгівля; інші джерела їх заробітку — музика, співи і танці, також ворожіння:
Цигани займаються крадіжками коней, баришництвом, жінки ходять по селах і містах і ворожать.
Цигани, завдяки своєму кочовому способу життя та постійному спілкуванні з кіньми, були чудовими знавцями цих тварин. Дуже високим був авторитет циган-конюхів і коновалів, до яких часто звертались за допомогою і добре платили за їх працю, адже вони добре зналися на повадках коней, лікували від багатьох хвороб, були прекрасними наїзниками. Серед чоловічих занять поширеними були торгівля і менжування кіньми, у жінок — ворожіння («драбаріпе»).
Нині багато циган працює в сільському господарстві і промисловості, але й далі чимало їх тримається старих традицій. Популярним заняттям є і торгівля — як легальна, так і нелегальна (зокрема наркотиками). Циганська ворожба популярна і у наш час: по руці, на картах, на воску, квасолі, дзеркалі, замовляння та інше.
Культурна діяльність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TkM4ME1DOVlYemcxT1Rkak1HTXdMbXB3Wnk4ek1EQndlQzFZWHpnMU9UZGpNR013TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
З 1999 року в Ужгороді циганською, українською та російською мовами виходить газета . 17 циганських національно-культурних товариств нині діють в Україні, 8 з яких — у Закарпатті. Дві ромські школи функціонують в Ужгороді. Ромський центр та недільна школа діють у місті Ізмаїлі. На Закарпатському обласному телебаченні створена й працює редакція передач ромською мовою.
Активно функціонує , заснована у 2001 році. На всеукраїнському рівні функціонує спілка громадських організацій «Конгрес Ромен України». Головою Конгресу є Петро Дмитрович Григоріченко, який водночас є членом Ради з питань етнонаціональної політики при Президентові України, членом Ради представників громадських організацій національних меншин України при Державному комітеті України у справах національностей і релігій та членом робочої групи з питань рома/сінті Ради Європи. Всеукраїнська громадська організація «Центр об'єднання та захисту прав ромів», президентом якої є Михайло Васильович Конденко, функціонує з 2006 року. Третьою всеукраїнською ромською організацією є Міжнародна громадська організація ромів «КЄТАНЄ», президент якої Ю. М. Іваненко.
Серед культурно-освітніх організацій слід виділити Київський циганський державний театр «Романс», ансамбль «Романяк» (Закарпаття), циганський дитячий колектив «Іренка» (Ужгород), народний ансамбль циганської пісні і танцю «Ягорі».
Багатий матеріал про культуру циган зберігається у Білоцерківському державному краєзнавчому музеї. До складу музейної збірки входять колекція циганської періодики країн світу (газети, журнали), книги, матеріали, що відображають побут народу (одяг, кінська збруя, знаряддя праці та ін.), колекція картин циганських художників. Також музей має документи ООН, Ради Європи з проблем циган та інших кочових народів Європи.
Релігія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUxTDFOcFlXNXJlVjkwY21GcGJsOXpkR0YwYVc5dVh6TXVhbkJuTHpNd01IQjRMVk5wWVc1cmVWOTBjbUZwYmw5emRHRjBhVzl1WHpNdWFuQm4uanBn.jpg)
За релігією цигани на Наддніпрянщині були православні, в Галичині й на Закарпатті — греко-католики. Проте вони відвідували церкви лише в дні великих свят. Коли дітям виповнюється 10—13 років, проводиться хрещення, де в куми кличуть декілька пар. Перша Біблія циганською мовою була видана у СФР Югославія у 1991 році.
Кочові цигани мали язичницький світогляд, який, однак, мав релігійне спрямування: вони вірили у існування Бога, диявола, душі, потойбічного життя. Використання талісманів, оберегів притаманне для всіх груп циган, окрім кримців. Вони, за їхнім розумінням, могли захистити їх від нещасть та хвороб. Є серед релігійних вірувань і архаїчні, древні елементи: культ проклятих речей, численні ритуальні забобони — мехріме, вірування в щасливу й нещасливу руку, у пророчі сни, в існування нечистої сили — русалок, домовиків, мерців та інше.
Своєрідний культ берегині сім'ї у ромів представлений культом ікон, які були одними із найважливіших оберегів. Невеличка іконка зберігалась у кожній кочовій кибитці. За повір'ями циган вона мала розміщуватись на лівій внутрішній стінці кибитки, де захищала від хвороб ліву, серцеву частину тіла того, хто керував кіньми, його ліву руку, яка тримала — символ глави сім'ї та господаря.
Кожен табір мав власну таборну ікону, яка належала всім. Її зберігали у кибитці предводителя табору — вайди. Головні події в житті певного циганського роду відбувались біля цих ікон, з ними проводили безліч обрядів та ритуалів. Її берегинею завжди була найстаріша та наймудріша в таборі жінка.
У 1991 році в Луцьку було знайдено єдину уцілілу табірну ікону на території України, яка належала кочовому табору етногрупи ловарі. Тепер вона зберігається в Білоцерківському державному краєзнавчому музеї.
В кочових циган України побутував також культ вогню. У минулому, та й у наш час, з ним асоціюються добрі сили природи, які оберігають сім'ю. Культ вогню був настільки великим, що до того часу, доки вогнище не згорить, табір з місця не знімався, а вночі його підтримували молоді нежонаті хлопці. У наш час біля вогню циганки проводять магічні ритуали.
Незалежно від приналежності їх до певної етногрупи, у поховальному обряді циган України найбільше проявляються їхні власні язичницькі релігійні погляди. Вони вважають, що покійник не помер, а пішов в інший світ, в якому він буде мати нове повноцінне життя. Померлого проносять повз його шатро, біля якого виставляються миски та сковороди з спеціально приготовленими стравами, щоб задобрити покійного. За віруваннями циган, покійник непокоїть свою сім'ю, тому кочові цигани якнайшвидше залишали могилу і від'їздили на велику відстань. Осілі цигани в наш час споруджують спеціальні саркофаги, щоб покійник не приходив вночі до дому і не непокоїв їх. Як колись, так і у наш час, могилу споруджували у вигляді повноцінного житла: саркофаги являють собою викладені цеглою стіни та дно поховальної ями, куди опускається домовина; на стінки кладеться плита, яка засипається землею; ліворуч від голови покійника та над його головою в стінці роблять скляні віконця, щоб він міг спостерігати за світом, який залишив. Цигани католицького обряду споруджують саркофаг на поверхні землі, у вигляді склепу.
Інтеграція у суспільство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhoTDFKdmJXRnVhVjl3Wlc5d2JHVmZUSFpwZGw5VmEzSmhhVzVsTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxU2IyMWhibWxmY0dWdmNHeGxYMHgyYVhaZlZXdHlZV2x1WlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Олена Макарова, заступник директора Інституту демографії і соціологічних досліджень, стверджує, що роми найменш інтегровані у суспільство з усіх національних меншин. Низький рівень інтегрованості, високий рівень безробіття є причиною підвищеного рівня злочинності серед представників етносу. Не менш важливими і нагальними проблемами є низька освіченість, низький рівень життя, втрата рідної мови, правова незахищеність.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV3TDBkcGNITjVYMk5vYVd4a2NtVnVMbkJ1Wnk4eU1EQndlQzFIYVhCemVWOWphR2xzWkhKbGJpNXdibWM9LnBuZw==.png)
Згідно з опитування громадської думки, яке проводив Інститут соціології Національної академії наук у 2002 році, ступінь толерантності українців до ромів вчені оцінили у 22 бали (зі 100 можливих) — середньостатистичний українець згоден їх терпіти як туристів, гостей України, і не сприймає ромів як повноправних громадян. Підозри до циган з боку корінного населення спричиняють випадки дискримінації на роботі, у медобслуговуванні, навчанні, що породжує зустрічну агресію з боку циган.
Представники ромської національної меншини в Україні продовжують залишатися однією з найбільш вразливих соціальних груп, яка піддається систематичній маргіналізації, стигматизації та дискримінації. Серед найбільших проблем, з якими стикаються роми в Україні, є ускладнений доступ до освіти, медицини, соціальних послуг і працевлаштування, відсутність ідентифікаційних документів. Серед соціально-економічних чинників, які найбільш негативно впливають на становище ромів, є низький рівень доходів, неналежні побутові умови, а також низька обізнаність щодо виховання, харчування, догляду за дітьми. В сукупності ці проблеми призводять до соціальної ізольованості ромської національної спільноти та обмеженості у реалізації прав..
8 липня 2021, Кабінет Міністрів України схвалив «Стратегію сприяння реалізації прав і можливостей осіб, які належать до ромської національної меншини, в українському суспільстві на період до 2030 року».
Робота за цим напрямком є складовою євроінтеграційних процесів України. У розробці стратегічного документу в Україні взято до уваги:
- Ромський стратегічний рамковий документ Європейського Союзу для рівності, інклюзії та участі на 2020—2030 роки;
- Стратегічний план дій Ради Європи з інклюзії ромів та кочівників на 2020—2025 роки;
- План дій з покращення ситуації ромів і сінті в регіоні ОБСЄ.
Стратегія включатиме такі напрямки роботи:
- правовий захист та протидія дискримінації;
- доступ до якісної освіти;
- доступ до послуг у сфері охорони здоров’я;
- підвищення якості житлово-побутових умов;
- працевлаштування та зайнятість;
- соціальний захист;
- ромська культура, історія, мистецтво, мова
Освіта
Близько 75 % українських ромів віком до 30 років є неписьменними. Приблизно половина ромських дітей не відвідує середню школу взагалі, а з тих, хто відвідує, атестат про закінчену середню освіту отримують до 30 відсотків учнів з ромської громади. Є кілька причин, які зумовили таку ситуацію: тотальна бідність ромських родин; старше покоління циган є неписьменне, що є наслідком кочівлі, і від цього — нерозуміння батьками важливості відвідування дитсадків та шкіл; діти часто беруть активну участь у домашньому господарстві, доглядають за молодшими дітьми; вони змалку привчаються до заробітків, що спричинює відсутність у самих дітей мотивації отримати освіту.
У 2016 році Міністерства освіти розробило програму навчання ромської мови для початкових класів загальноосвітніх навчальних закладів з українською мовою навчання. Програма спрямована на вивченнями учнями, які належать до ромської національності та навчаються українською мовою, рідної мови учнів – носіїв різних ромських діалектів і говірок (ловарського, келдерарського, сервського, урсарського, кримського тощо). Головною метою навчання ромської мови (романí) є формування початкового рівня комунікативної компетентності, необхідної для мовленнєвої практики школярів рідною мовою та її дальшого вивчення як предмета у середній і старшій школах.
Для позакласного навчання, а також для бажаючих засвоїти елементи ромської мови (сервіцького діалекту) розроблені відеоуроки з українськими субтитрами .
Загалом ромські діти відвідують школи на загальних підставах, але переважно їхня дисципліна, відвідуваність та успішність нижча від українських однолітків. У деяких загальноосвітніх школах були спроби створення окремих різновікових класів для ромських дітей, однак не всюди було успішним. Так, у Луцькій школі № 16 такий клас проіснував лише півроку та був розформований. За свідченням голови громадської організації «Терне рома» Сергія Григориченка, «...Головна причина небажання ромів йти до школи – це ксенофобія. Роми не йдуть у школу, бо з них там сміються, знущаються. І не тільки діти, а й вчителі. .. Ромські діти виходили на перерву, як мавпи з цирку. Всі їх обзивали. Тоді ми були змушені трохи змістити графік, щоб не співпадали уроки й перерви з іншими дітьми... З педагогом, яка вчила ромських дітей в експериментальному класі, ніхто не хотів в одній шафі одяг вішати.»
Зв'язок з кримінальними середовищами
Поєднання кочового способу життя, потреби здобувати засоби для існування і труднощі при працевлаштуванні призвело до частих порушень ромами місцевих законів. Найбільш поширеними злочинами, які вчиняли роми були шахрайство і крадіжки. Наприкінці 80-90 років минулого століття до таких «промислів» додались також торгівля наркотиками — в основному маковою соломкою та екстракційним опієм. Згідно з підрахунками, не менше 30 % наркоринку країни контролюють саме цигани. Наприкінці 90-х, на початку 2000-х років роми долучилися до торгівлі людьми (інвалідами, зокрема) та нелегальною міграцією — переправленнями за кордон, в країни ЄС, Росію.
Напади на ромів та намагання протидії проявам ворожнечі
В той же час, в Україні, особливо останнім часом, поширилися напади на осіб ромської національності та їхні табори. Оскільки ці напади однозначно пов'язують з криміналізованими праворадикальними організаціями, є підстави підозрювати, що подібні дії інспіруються спецслужбами Росії, про що сказав на брифінгу голова Служби безпеки України Василь Грицак.
За напад на один з таборів ромів взяла на себе відповідальність націоналістична організація С14.
Національна поліція України стверджує, що особовий склад поліції орієнтований на відповідне реагування в разі отримання інформації щодо упередженого ставлення до представників ромської національної меншини. З цією метою працівники поліції проводять зустрічі з представниками соціальних служб для сім’ї, дітей та молоді, адміністраціями навчальних закладів, педагогічними колективами, учнями, старійшинами ромської народності. До місць компактного проживання осіб ромської національності наближено маршрути патрульних нарядів.
Працівники поліції постійно беруть участь у проведенні брифінгів, круглих столів, нарад представників інших правоохоронних установ, неурядових громадських організацій, у тому числі ромських, з питань подолання в країні проявів ксенофобії, запобігання злочинам на ґрунті расової ворожнечі, релігійної та національної нетерпимості.
Міністерство юстиції України повідомило, що протягом 2015 року працівниками територіальних управлінь юстиції здійснено понад 47 тисяч виступів у засобах масової інформації, у тому числі з питань захисту прав та свобод осіб, які належать до ромської національної меншини, серед них: «В Україні прийнято Стратегію захисту та інтеграції ромів», «Стратегія захисту та інтеграції в українське суспільство ромської національної меншини», «Захист прав ромської національної меншини в Україні», «Захист ромської національної меншини в Україні», «Щодо важливості здобуття ромами освіти, особливо дітьми та молоддю», «8 квітня – Міжнародний День ромів», «Порядок отримання особами ромської національності паспорта громадянина України та документів, що посвідчують особу і підтверджують громадянство», «Права ромів в Україні», «Інтеграція ромської національної меншини в українське суспільство», «Правовий статус ромської національної меншини», «Взаємодія ромських громад з органами влади: досвід міжнародних досліджень», «Страсбурзька декларація щодо ромів: імплементація в контексті демократичних реформ в Україні», «Інтеграція ромської національної меншини в українське суспільство», «Отримання ромами ідентифікаційних документів та свідоцтв про реєстрацію актів цивільного стану», «Права ромів в Україні», «Мандрівний народ: «Роми на українських теренах» та ін.
Відомі роми України
- Ігор Крикунов, український режисер, актор театру і кіно, педагог, громадський діяч та народний артист України.
- Петро Чорний, співак, Заслужений артист України.
- Дмитро Клімашенко, український продюсер та співак, заслужений артист України.
- Василь Жадан, український співак, голова національно-культурної громадської організації «Ромале», автор і композитор, естрадний виконавець.
- Януш Панченко, етнограф, громадський діяч.
- Земфіра Кондур, правозахисниця.
- Човка Віктор Вікторович, журналіст, телеведучий, громадський діяч.
- Михайло Семенцов, радянський військовий, льотчик часів Другої світової війни, Герой Радянського Союзу.
В українській культурі
Циганські мотиви мали вплив на музику й літературу, зокрема, в Україні є вони в творчості Степана Руданського, Михайла Старицького, Миколи Гоголя, Івана Франка та ін. — поруч із , Іродом (Царем), Смертю, Ангелом та іншими — традиційний персонаж . Ряд українських народних пісень пов'язані з циганами. Зокрема:
- «Ой на горі цигани стояли…»;
- «Я сой Циган» (лемківська пісня);
- «Заграй ми, цигане старий» (авторського походження: слова і музика Сидора Воробкевича).
В українській художній літературі циганам присвячено оповідання Олеся Гончара «Магда». У повістях Ольги Кобилянської ..» та «Земля» цигани вірні своїм традиціям, прагнуть до свободи від обов'язків, проте особливості традицій та побуту змальовано досить поверхнево, лише в загальних рисах. Більше уваги авторка приділила запальній вдачі та волелюбності циган.
Під час російсько-української війни відбувся випадок [2] коли в одному із сіл місцеві цигани помітили на дорозі танк російських військових і вирішили його передати ЗСУ. Українці прив'язали танк до трактора і вирушили у невідомому напрямку. Один з російських військових побіг слідом за технікою, проте наздогнати її так і не зміг. Після цього випадку мережа вибухнула мемами, та піснями.[3]
У філателії
У 2017 році Укрпошта в серії «Національні меншини в Україні. Роми» випустила 4 марки: «Коваль», «Танок», «Ворожка», «Циганська кибитка».
- Марка Укрпошти «Коваль» (2017)
- Марка Укрпошти «Танок» (2017)
- Марка Укрпошти «Ворожка» (2017)
- Марка Укрпошти «Циганська кибитка» (2017)
Див. також
Примітки
- Розподіл населення за національністю та рідною мовою
- Згідно з даними ромських організацій ця цифра інколи сягає й 400 тис. осіб. Вони обґрунтовують її тим, що багато циган приховували свою національність через вороже ставлення до них владних структур.
- Кримські цигани переважно є мусульманами-суннітами.
- Історія релігії в Україні / A.M. Колодний, П.Л. Яроцький. — Київ : Знання, 1999. — 735 с. — .
- Шевченко А. Розсіяна етнічна спільнота // Мала енциклопедія етнодержавства. — Київ, 1996.
- ЦИГАНИ – Академічний тлумачний словник української мови. sum.in.ua (укр.). Процитовано 22 квітня 2018.
- Alfred Freiherr von Gutschmid, Kleine Schriften von Alfred von Gutschmid, Bände 2-3, 1890, S. 615.
- Caspar Peucer, Comment divationum, 1580, S. 160.
- Franz Miklosich. Lexicon palaeoslovenico-graeco-latinum : emendatum auctum. — Vidobonae: Guilelmus Braumueller, 1862. — p. 9.
- Oskar Schade. Altdeutsches Wörterbuch. Band 2. — Halle a. d. S.: Verlag der Buchhandlung des Waisenhauses, 1882. — S. 1257-1258.
- Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 1982— . — Т.6. — С. 244.
- Театр Романс. teatr-romans.com (укр.). Процитовано 22 квітня 2018.
- Цигани в шоці від серіалу «Кармеліта» і фанатіють від індійського кіно
- Нелюба А., Редько Є. Лексико-словотвірні інновації. 2012–2013: Словник/ Загальна редакція А.Нелюби. — Харків: Харківське історико-філологічне товариство, 2014. – 172с. — С. 14.
- «Не вважаю це образою»: депутат Луценко не бачить різниці між словами «ром» та «циган».//zmina.info, 19 липня 2018
- Ігор Луценко. Як нас нацьковують одне на одного. (про інцидент на круглому столі, присвяченому інтеграції ромів в українське суспільство)//НВ, 23 липня 2018
- В яких випадках ромів можна називати «циганами», а євреїв «жидами»?//Українська Гельсінська спілка з прав людини/Громадське Радіо, 29.05.2018
- Цигани[недоступне посилання з липня 2019]
- Jan Marcinkiewicz King of Gypsies of 1767 [ 2014-03-07 у Wayback Machine.] (англ.)
- Isabel Fonseca. Bury Me Standing: The Gypsies and Their Journey. — Vintage, 1996. — P. 336. — .
- Зіневич Н. О. Традиційне житло циган України// Пам'ять століть- 2001. — № 3.
- Шмидт А. Материалы по географии и статистике Российской империи. Херсонская губерния. – СПб., 1863. — С. 463.
- Михайло Тяглий. Переслідування та вбивства ромів на теренах України у часи Другої світової війни: Збірник документів, матеріалів та спогадів / Авт.-упор. Михайло Тяглий. – К.: Український центр вивчення історії Голокосту, 2013. – 208 с.
- Карл Беркгоф. Голокост євреїв і ромів//Жнива розпачу: Життя і смерть в Україні під нацистською владою/ Український науковий інститут Гарвардського університету; Інститут Критики. — К.: Вид-во Часопис «Критика», 2011. — 556 с.
- СЛАВІК Ю. В. Геноцид євреїв та ромів у межах Закарпаття//РЕПРЕСИВНА ПОЛІТИКА УГОРЩИНИ НА ЗАКАРПАТТІ (1938-1944 рр.). — Ужгород, 2016. — С. 170—186.
- Про відзначення Міжнародного дня голокосту ромів. Верховна Рада України; Постанова від 08.10.2004 № 2085-IV
- Бєліков О. Народні вірування та забобони в релігійному світогляді українських циган // Праці XI Міжнародної наукової конференції — Львів, 2002.
- http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_lan_97_uezd.php
- Всесоюзная перепись населения 1926 года. Национальный состав населения по республикам СССР (рос.)]
- Всесоюзная перепись населения 1939 года. Национальный состав населения по республикам СССР (рос.)]
- Всесоюзная перепись населения 1959 года. Национальный состав населения по республикам СССР (рос.)]
- Всесоюзная перепись населения 1970 года. Национальный состав населения по республикам СССР (рос.)]
- Всесоюзная перепись населения 1979 года. Национальный состав населения по республикам СССР (рос.)]
- Всесоюзная перепись населения 1989 года. Национальный состав населения по республикам СССР (рос.)]
- Про кількість та склад населення Закарпатської області за підсумками Всеукраїнського перепису населення 2001 року
- Стало відомо, скільки ромів живе в Україні. 28.05.2021
- Стефан Мюллер, Зола Кондур. Розробка загальнонаціонального плану дій для ромів України. Оцінка ситуації на замовлення Ради Європи. Будапешт — Київ, вересень 2008 р.[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 13 квітня 2013.
- Черенков Л. Н. 1985 Некоторые проблемы этнографического изучения цыган СССР// Малые и дисперсные этнические группы в Европейской части СССР (Сб.ст.)/ АН СССР, Моск. Фил. Геогр.об-ва СССР. — С. 5-15.
- Всесоюзний перепис населення 1989 року. Розподіл населення за національністю та рідною мовою [ 2020-10-29 у Wayback Machine.]
- Итоги Всесоюзной переписи населения 1970 года. Том IV — М., Статистика, 1973
- зокрема молдовська — 629 осіб (1,3 %)
- Перепис 2001 року. Розподіл населення окремих національностей за іншими мовами, крім рідної, якими володіють
- Перепис населення 2001 року. Розподіл населення за національністю та рідною мовою.
- . Архів оригіналу за 6 жовтня 2013. Процитовано 8 квітня 2013.
- Роми/цигани співають гімн України
- «Наркокартель» під Луцьком створила сім'я ромів
- Роми в Україні: особливості, традиції та стереотипи[недоступне посилання з липня 2019]
- Міжрайонна асоціація ромів[недоступне посилання]
- Етнічні меншини в Україні. Цигани
- . Архів оригіналу за 2 квітня 2013. Процитовано 1 квітня 2012.
- Данілкин О. О. Релігійний світогляд циганів України. Розділ циганських документів наукового архіву Білоцерківського краєзнавчого музею.
- Релігійні вірування циган
- «Центр інформації про права людини»: Роми залишаються однією з найвразливіших соціальних груп в Україні
- Цигани в Україні приречені на кримінал?[недоступне посилання]
- Богдана Костюк. Роми — жертви бездіяльності влади і суспільних стереотипів
- . Архів оригіналу за 2 березня 2019. Процитовано 4 березня 2019.
- . Архів оригіналу за 2 березня 2019. Процитовано 4 березня 2019.
- [Ірина Качан. Цигани в шоці від серіалу «Кармеліта» і фанатіють від індійського кіно.// ВолиньPost, 26 січня 2012]
- Володимир Севрук. Протидія злочинам, що вчиняють особи циганської національності: історичний аспект // Науковий вісник Національної академії внутрішніх справ. — 2013. — С. 383-389.
- Богдан Буткевич (1 листопада 2011). Ромський синдром: українські цигани приречені на кримінал. Тиждень.ua. Процитовано 3 вересня 2016.
- Напад на ромів у Львові: організатора суд залишив під вартою //ТСН, 6 липня 2018
- Напад на ромів у Львові: винен "ренесанс" правих організацій?//ВВС News, 25 червня 2018
- Напад на ромів у Львові: у СБУ не заперечують російський слід//5 канал, 25.06.2018
- Оксана Тороп, В'ячеслав Шрамович. Розгін табору ромів: расизм чи прибирання?//ВВС News Україна, 26 квітня 2018
- . Архів оригіналу за 6 березня 2019. Процитовано 4 березня 2019.
- [1] [ 2019-03-06 у Wayback Machine.]Міністерство культури України. Інформація про виконання у 2015 році плану заходів щодо реалізації Стратегії захисту та інтеграції в українське суспільство ромської національної меншини на період до 2020 року.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Цигани в Україні |
- Релігійний світогляд циган в Україні
- Західно-Українська Асоціація «Спадщина України». Цигани
- Роми України і Миколаївщини
Бібліографія
- Mykola Homanyuk, Janush Panchenko, 2023. From a Pilfered Nail to a Stolen Tank: The Role of a Media Event in the Consolidation of the Ukrainian Political Nation // Dossier. #1. War, migration and memory, Berlin, Forum Transregionale Studien, 1/2021.
- Адам А., Зейкан Ю., Навроцька Є. Білий камінь з чорної катівні: Голокост ромів Закарпаття. – Ужгород: Вид-во О. Гаркуші, 2006. – 146 с.
- Адам А., Навроцька Є. Українсько-ромський розмовник. – Ужгород.: ВАТ «Видавництво Закарпаття», 2002.
- Анцупов, И. Система управления государственными крестьянами Бессарабской области до реформы Р. Д. Киселева (1812—1839 годы) // Центральный государственный архив Молдавской ССР. — Кишинев, 1962. — С.137-148. (рос.)
- Баранніков, О. П. Українські цигани. — Київ, 1931.
- Беліков, О. Релігійні вірування українських циган // Історія релігії України. — Львів, 1996.
- Бєліков, О. В. З історії циганського населення Донбасу // Нові сторінки історії Донбасу: ст.кн.7. /Гол.ред. З. Г. Лихолобова. — Донецьк, 1999. — С.261-268.
- Бессонов, М. В. Нарративные источники как один из ин формационных ресурсов цыгановедения // Наукові записки. Збірник праць молодих вчених та аспірантів. — Т. 15: Тематичний випуск «Роми України: із минулого в майбутнє». — К., 2008. — С. 73-94. (рос.)
- Горват Б., Горват А. Ромські музиканти Закарпаття: Енциклопедія. Ужгород, 2011.
- Деметер, Р.С. С. Образцы фольклора цыган-келдерарей. / Р.С. Деметер, П. Деметер. — М., 1981. (рос.)
- Друц Е., Гесслер А. Цигане (очерки). — (Без вых. дан.) (рос.)
- Данілкин О. Релігійний чинник в житті циган // Етнос і релігія. — К., 1998.
- Загальнополітична рекомендація ЄКРН № 3 «Боротьба з расизмом і нетерпимістю щодо рома (циган)» / Рекомендації Європейських інституцій щодо боротьби з дискримінацією в Україні. – Харків : Права людини, 2008. – С. 175–181.
- Зіневич Н. О. Цигани в Україні: формування етносу і сучасний стан // Український науковий журнал. — К., 2001. — № 1. — С. 40-52. 1
- Зіневич Н. О. Циганський етнос в Україні (історіографія та джерела). Автореф. дис. канд. іст. наук: спец. 07.00.06 — історіографія, джерелознавство та спеціальні іст. дисципліни / НАН України. Ін-т укр. археографії та джерелознавства ім. М. С. Грушевського. — К., 2005. — 18 с.
- Зубрицький, М. Дещо про життя циган в Галичині: рукопис/ Фонд рукописів Інституту мистецтвознавства, фольклористики і етнології НАН України.
- Козакова, О. Сучасна історіографія дослідження історії та культури українських циганів радянського періоду / О. Козакова // Наукові записки Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка. Серія : Історія. - 2014. - Вип. 2(1). - С. 231–234
- Крисаченко, В.С. Цигани в Україні: сучасні проблеми / В.С. Крисаченко // Політологічний вісник. - 2015. - Вип. 77. - С. 405–426
- Кроу, Девід М. Історія циган Східної Європи та Росії. /Пер. з англ. В. П. Канаша, С. М. Рябчук. — К.: Мегатайп, 2003. — 376 с.
- Кузьміна, С. Цигани в етнічній структурі населення Бессарабії в першій половині ХІХ ст. / С. Кузьміна // Краєзнавство. - 2013. - № 1. - С. 41-46
- Матеріали наково-практичної конференції "Геноцид ромів України в період Другої світової війни: вивчення, викладання, комеморація", 4 жовтня 2016 р. / [О. Бєліков та ін. ; наук. ред., авт. передм. М. Тяглий] ; Укр. центр вивч. історії Голокосту. - Київ : Укр. центр вивч. історії Голокосту, 2016. - 228, [2] с. : табл. - Авт. зазначено в кінці кн. - Бібліогр. в підрядковій прим. -
- Міронова, І.С. Цигани України: політика переведення на осілий спосіб життя (1920-1950-ті роки) / І.С. Міронова // Сумський історико-архівний журнал. - 2016. - № 26. - С. 55-63
- Мруз, Л. Як цигани світ здобували… Декілька зауважень, декілька запитань, декілька рефлексій / Л. Мруз, Р. Томіцкі // Народознавчі зошити. - 2012. - № 5. - С. 874-889.
- Навроцька Є. Антиромська політика в Закарпатті у роки Другої світової війни: Зібрання свідчень та збереження історичної пам’яті // Голокост і сучасність [Київ]. – 2009. – № 2. – С. 124–140.
- В. І. Наулко, Н. О. Зіневич. Цигани в Україні // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 476. — .
- Переслідування та вбивства ромів на теренах України у часи Другої світової війни: зб. док., матеріалів та спогадів / Укр. центр вивч. історії Голокосту, Міжнар. громад. орг. "Міжнар. фонд «Взаєморозуміння і толерантність» ; [авт.-упоряд. М. Тяглий]. — Київ: [б. в.], 2013. — 208 с. : іл. — Бібліогр.: с. 204—206. —
- Пивоваров, С.. Цигани Буковини в світлі етнографічних досліджень другої половини ХІХ — поч. ХХ ст./ С. Пивоваров, М. Чучко// Буковинський історико-етнографічний вісник. — Вип.3. — Чернівці: «Золоті литаври», 2001. — С.86-87.
- "Романі Яг". Історія, культура, право. — Ужгород: Карпати, 1998. — 111 с.
- Роми України: із минулого в майбутнє: Матеріали Міжнародної циганознавчої науково-практичної конференції (Київ, 10–11 червня 2008 року) / Упорядник Н. Зіневич. Інститут української археографії та джерелознавства ім. М. С. Грушевського НАН України. — Київ: Юстиніан, 2009. — 296 с. (PDF-файл)
- Роми України: із минулого в майбутнє (до Ромської Декади Європи 2005—2015): Тематичний випуск // Наукові записки. Збірник праць молодих вчених та аспірантів. — Т. 15. — Київ, 2008. (онлайн-доступ)
- Роми: упосліджений народ чи громадяни України? / Валерій Сухомлинов // Газета Конгресу Національних громад України. – Квітень. - № 4/107. – 2011. – С.5.
- Соціальна інтеграція ромів і суспільні реформи / Юлія Цирфа // Віче (Журнал Верховної Ради України). – 2012. – № 13. – С. 45–47.
- Страсбурзька декларація щодо ромів: імплементація в контексті демократичних реформ в Україні // Голос України. – 2012. – № 83 (8 травня). – С. 6.
- Указ Президента України № 201/2013 «Про Стратегію захисту та інтеграції в українське суспільство ромської національної меншини на період до 2020 року» [Електронний ресурс]. / Офіційне інтернет-представництво Президента України. – Режим доступу : http://www.president.gov.ua/documents/15628.html.
- Українсько-циганський словник (діалект Середнього Подніпров'я) / Олексій Данілкин. - Київ : Черкаське земляцтво "Шевченків край" у м. Києві, 2017. - 230, [2] с. : рис. - Бібліогр.: с. 228. -
- Филоненко В. Крымские цыгане/ Записки Коллегии Востоковедов, V.1929 — С. 337. (рос.)
- Фрейзер А. Цигани/ пер. з англ. — Київ: Вид. дім «Всесвіт», 2003. — 360с.
- Черенков Л. Н. Некоторые проблемы этнографического изучения цыган в СССР // Малые и дисперсные этнические группы в европейской части СССР. Сб.ст. — М.: Московский филиал Географического общества СССР, 1985. — С.5-15. — 130 c (рос.)
- Чеховський І. Цигани: вічні блукальці всесвіту // Щотижневий буковинський часопис. — 2000. — № 36 (71), № 37 (72).
- Шевченко, А.Я. Цигани-крими: проблеми професійної адаптації у сучасному українському суспільстві / А.Я. Шевченко // Міжнародний науковий форум: соціологія, психологія, педагогіка, менеджмент. - 2012. - Вип. 11. - С. 96-103
- Шума, Л. Етнічний стереотип рома (цигана) в народних легендах / Л. Шума // Studia methodologica. - 2016. - Вип. 43. - С. 128-135
- Цыгане // Курьер ЮНЕСКО. — 1984. — № 11. (рос.)
Посилання
- Дослідник та поет Януш Панченко про культуру та літературу ромів // Суспільне, 8 квіт. 2021 р.
- Ким були і є роми для українців. Інтерв'ю з історикинею Н. Зінкевич / Українська правда, 27.09.2018.
- Роми в умовах війни в Україні / Сайт ДЕСС, 7 квітня 2023.
- Є. Коновальчук. В Одесі презентували Євангеліє від Луки у перекладі кримсько-ромською мовою // Слово про Слово, 17.11.2020
- Біблійні публікації ромською
- Були перекладені «Євангеліє від Луки» на чотири ромські мови, книга «Дії Апостолів» на три ромські мови, книги Йони та Рут на чотири ромські мови / Сайт ВСЦ ЄХБ, 22.11.2022
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Romi cigani v Ukrayini etnichna menshina yaka prozhivaye na teritoriyi Ukrayini Zagalna chiselnist diaspori zgidno z danimi perepisu 2001 roku stanovila 47 587 osib bilshist yakih prozhivali u Zakarpatskij 14 004 osobi Doneckij 4 106 osib Dnipropetrovskij 4 067 osib ta Odeskij 4 035 osib oblastyah V Ukrayini za deyakimi danimi prozhivaye 15 etnichnih grup romiv sered yakih servi ru lovari krimi sinti hu slovacki cigani ruski cigani ru en volohi ta inshi Romi cigani v UkrayiniFrantishek Kratkij Galicki cigani 1895 Kilkist 47 587 osibAreal Zakarpatska oblast 14 004 Donecka oblast 4 106 Dnipropetrovska oblast 4 067 Odeska oblast 4035 Harkivska oblast 2325Blizki do radzhastanci pendzhabci gindustanci nepalci gudzharatciMova ciganska ukrayinska rosijskaReligiya hristiyanstvo islamEtnonimiEtnonim cigani z yavivsya v ukrayinskij movi naprikinci XVI st Vin ye ekzonimom etimologiya yakogo jmovirno vivoditsya vid nazvi yeretichnoyi sekti nedotorkanih en U slovniku Mikloshicha staroslov yanske aciganin perekladayetsya latinskoyu zingarus vid greckogo ἀ8igganos spotvorene tsigganos nedotorkanij podibne traktuvannya u slovniku staronimeckoyi movi Oskara Shade z detalnim poyasnennyam pohodzhennya i rozselennya cigan takozh nazvane yak imovirne v ESUMi Cherez negativnu konotaciyu yaka vidnosit vsyu etnichnu grupu do najnizhchoyi kasti abo vignanciv bilshistyu predstavnikiv romskih narodnostej ekzonim cigani vvazhayetsya zastarilim prinizlivim i jogo ne prijnyato vzhivati v publichnomu konteksti hocha v pobutovomu spilkuvanni slovo poshirene navit sered samih romiv Nazva romi shiroko vikoristovuyetsya yak v ukrayinskij movi tak i samimi ciganami zokrema u nazvi Kiyivskij akademichnij muzichno dramatichnij Ciganskij teatr Romans Predstavniki samogo etnosu vzhivayut samonazvu avtonim bilshosti shidno yevropejskih grup roma ro mi sho perekladayetsya z romskoyi yak lyudina i mozhut vvazhati slovo cigan nekorektnim chi obrazlivim Pro zasvoyennya slova ro mi ukrayinskoyu movoyu mozhut svidchiti nayavni zareyestrovani movnikami pohidni vid nogo slovoformi zokrema prikmetnik antiromskij Protilezhne do romskij oznaka togo hto sho proti romiv U 2018 stavsya incident na kruglomu stoli u Verhovnij radi koli uchasniki romi zaprotestuvali proti nazivannya yih ciganami Slovo cigan duzhe chasto vikoristovuyut v obrazlivomu konteksti Vikoristannya slova rom prijnyato v Radi Yevropi Mi zvertalisya rokiv 10 15 tomu shob nash uryad prijnyav podibne polozhennya adzhe ce zagalnoyevropejska praktika a mi ruhayemos u Yevropu skazav prezident Vseukrayinskoyi spilki gromadskih organizacij Kongres Romen Ukrayini Petro Grigorichenko Sam deputat Igor Lucenko piznishe vipravdovuvavsya sho svidomij rekomendaciyi Radi Yevropi oficijno vzhivati samonazvu narodu romi i Ukrayina yiyi dotrimuyetsya i vin navit sam osobisto svidomo koristuvavsya terminom romi ale shodo cigan nehaj vislovlyatsya specialisti movniki a ne gromadski aktivisti Obgovoryuyuchi fakti slovesnih ta fizichnih napadiv eksperti Ukrayinskoyi Gelsinskoyi spilki z prav lyudini vvazhayut vikoristannya takih etnonimiv yak cigani zhidi u negativnomu konteksti proyavami movi nenavisti ta povidomlyayut pro zvernennya predstavnikiv romskoyi menshini do Yevropejskogo sudu z prav lyudini cherez napadi na nih i prinizhennya gidnosti IstoriyaTaras Shevchenko Ciganka vorozhka 1841 rik Persha zgadka pro poyavu cigan na teritoriyi suchasnoyi Ukrayini datuyetsya pochatkom XV stolittya v ohoronnij gramoti vidanij velikim litovskim knyazem Oleksandrom ciganskomu vatazhkovi Vasilyu a yihni pershi poselennya buli v misti Uzhgorodi v Bessarabiyi ta v Krimu Zgaduyutsya voni i u sanockih aktovih knigah za 1428 i 1436 roki ta u lvivskih za 1428 i 1455 Na teritoriyu Ukrayini cigani potraplyayut z Valahiyi ta Moldovi i do XVI stolittya voni kochuvali vzhe po vsij Ukrayini U chasi Rechi Pospolitoyi Zgodom u Centralnu Ukrayinu peremishuyutsya polski cigani yaki buli zmusheni pereyizhdzhati cherez zaprovadzhennya Sejmom Rechi Pospolitoyi zakoniv pro viselennya cigan u viddaleni oblasti Voni rozselyayutsya v rajonah de za chasiv Bogdana Hmelnickogo sposterigavsya velikij popit na kovalskij ta zbroyarskij promisli Rozselivshis na riznih teritoriyah cigani utvorili kilka etnichnih grup cigani rozseleni na Volini Polissi j chastkovo na Poltavshini nalezhat do baltijskoyi grupi vlahi blizki do bessarabskih i rumunskih cigan zaselili teritoriyu Podillya servi kolishni vihidci iz Serbiyi najbilsha grupa cigan rozselilisya po vsij Ukrayini Zgodom v Ukrayini oselilisya j ugorski cigani Polski koroli pislya 1624 roku pidporyadkovuyut cigan upravlinnyu j sudu ciganskih koroliv yaki obiralisya iz seredovisha cigan i otrimuvali pri priznachenni korolivsku gramotu Yih rezidenciya znahodilasya u misti Mir Minskoyi guberniyi Ostannimi ciganskimi korolyami buli 1780 rik ta 1788 rik Opodatkuvannya cigan zdijsnyuvalosya poshatrovo viznachenij obrok splachuvavsya do Vijskovoyi malorosijskoyi skarbnici Isnuye pripushennya pro uchast cigan u vizvolnij borotbi ukrayinskogo narodu U Reyestrah usogo vijska Zaporizkogo buli zaznacheni taki prizvisha kozakiv Valko Cigan Fedir Ciganskij Stepan Ciganchuk Dmitro Ciganchik U 1765 roci kochovih cigan vpershe bulo progolosheno poza zakonom kozhnij z cigan povinen buv obrati sobi postijne misce prozhivannya Pid vladoyu Rosijskoyi Imperiyi Vlada Rosijskoyi imperiyi takozh namagalasya osaditi cigan zmusiti yih oselitisya na postijni miscya prozhivannya Shob primusiti cigan do osilogo sposobu zhittya Kiyivska vijskova komisiya XVII stolittya nadavala yim richnij termin dlya obrannya postijnogo miscya prozhivannya a po jogo zakinchennyu yih vvazhali brodyachimi i peresliduvali Postanovi proti brodyazhnictva vihodili u 1809 1811 ta 1818 rokah Zgidno z ukazom pro Pravila dlya poselennya cigan 1800 roku osili cigani zemlerobi protyagom 4 rokiv zvilnyalisya vid rekrutskoyi povinnosti ta usih podatej Yim dozvolyalosya za ukazom 1818 roku vstupati do mishanskih miskih tovaristv Rozselennya cigan za povitami na teritoriyi Ukrayini 1897 Poyava sil Ciganivka Cigani Kameneckogo povitu ta Chervonogorodskogo povitu vidpovidno Podilskoyi guberniyi bulo sprichinene perehodom cigan na osilij sposib zhittya U 1836 roci bulo zatverdzhene polozhennya pro oselennya korinnih cigan u Bessarabiyi na kolishnij osnovi a u 1839 roci vijshov zakon O poselenii cygan na volnyh kazennyh zemlyah Zgidno z ostannim zakonom u Bessarabiyi 782 rodini otrimali 9902 desyatin zemli zasnuvavshi sela Kayir i Faraonivku Prote osoblivih uspihiv ci zahodi ne dali V ukrayinskij chastini Rosijskoyi Imperiyi v 1897 roci zhilo priblizno 8 8 tisyach cigan bilshist 5 6 tis 64 u stepovih pivdenno shidnih guberniyah Odna z najbilshih hvil kochivli pripadaye na pochatku pershogo i drugogo desyatilit XX stolittya najbilshe taboriv prohodilo z pivdnya Podillya v Rosiyu ta na Slobozhanshinu Voni zberegli svoyi zvichayi ta tipovi risi ale odyagom zovni nagaduyut miscevih zhiteliv Lyubov do kochovogo j nezalezhnogo zhittya u nih taka velika sho vlitku kolo svogo zhitla voni chasto stavlyat shatro de j zhivut Druga svitova vijna Dokladnishe Genocid romiv Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni bulo znisheno 80 usogo romskogo naselennya krayin Yevropi Na teritoriyi Rosiyi Ukrayini ta Krimu za danimi direktora Varshavskogo muzeyu borciv getto Miriam Novich zhertvami genocidu stali 300 tisyach romiv Viyavleni cirkulyari verhovnogo kerivnictva Rajhskomisariatu Ukrayina vid 8 travnya 1942 r shodo povodzhennya z ciganami svidchat sho okupacijna vlada traktuvala yih podibno do yevreyiv V nich na 24 grudnya 1941 roku u misti Simferopoli bulo rozstrilyano 800 cholovikiv zhinok i ditej Bagato krimskih cigan yaki zdavna prozhivali v Krimu zaznali represij z boku radyanskoyi vladi pislya zdobuttya neyu kontrolyu za pivostrovom Voni razom iz krimskimi tatarami buli deportovani do respublik Centralnoyi Aziyi Antiromsku politiku provodili ne lishe nimci Tak na Zakarpatti protyagom 1942 1944 r vidbuvalasya aktivna izolyaciya romiv u taborah za miscem prozhivannya Usih meshkanciv takih taboriv perepisuvali i zaboronyali yim zalishati svoyi poselennya V umovah vseohoplyuyuchoyi vijni ta potreb resursiv dlya yiyi vedennya ugorska vlada persh za vse bula zacikavlena v ekspluataciyi praci romiv Bezzaperechnimi ye fakti zhorstkogo povodzhennya iz romskim naselennyam U serpni 1944 ministerstvo oboroni obnaroduvalo nakaz pro stvorennya romskih trudovih bataljoniv kozhen iz yakih ukomplektovuvavsya 213 romami odnim likarem yevreyem ta odnim inzhenerom yevreyem Planuvalosya stvoriti vid 20 ti do 30 ti takih bataljoniv ale vikonati ce cilkom ne vdalosya Ye vidomosti pro ugorskih romiv yaki buli deportovana do nimeckogo taboru Aushvic protyagom 1943 1944 rr Tak zokrema protyagom cogo periodu do Aushvicu pribulo bl 23 tis romiv iz 15 ti krayin Yevropi iz yakih bl 0 2 skladali ugorski romi 8 zhovtnya 2004 roku Verhovnoyu Radoyu Ukrayini prijnyato Postanovu Pro vidznachennya Mizhnarodnogo dnya golokostu romiv yakim peredbachene shorichne vidznachennya v Ukrayini 2 serpnya Mizhnarodnogo dnya pam yati Golokostu romiv sho takozh peredbachaye provedennya centralnimi ta oblasnimi derzhavnimi ustanovami vidpovidnih doslidnih osvitnih ta komemoracijnih zahodiv dlya uvichnennya pam yati zagiblih Odnak ci rishennya v bilshosti zalishilisya na paperi praktika svidchit sho predstavniki derzhavnih ustanov lishe berut pasivnu uchast u takih zahodah i lishe u tih vipadkah koli yih iniciyuyut i berut na sebe vidpovidalnist za yihnyu organizaciyu ta provedennya miscevi neuryadovi ustanovi abo ob yednannya gromadyan Ale j ce vidbuvayetsya daleko ne skriz u 2013 r zahodi prisvyacheni uvichnennyu pam yati romskih zhertv vijni vidbulisya lishe v Odeskij Cherkaskij ta Zakarpatskij oblastyah Kolona ciganskih kibitok sho ruhayetsya u napryamku do Lvova 20 serpnya 1941 roku Pam yatnik zagiblim yevreyam i ciganam na misci masovogo rozstrilu 20 veresnya 1942 roku Derazhnya Radyanska vlada Za radyanskih chasiv vlada namagalasya zmusiti vsih cigan do osilogo zhittya aktivno zaluchali do kolgospiv VUCVK RN USRR 23 lyutogo 1927 roku vidav postanovu pro dopomogu kochuyuchim yaki viyavili bazhannya perejti do osilosti Dlya vikonannya ciyeyi postanovi bula rozroblena specialna Instrukciya pro provedennya zahodiv ekonomichnogo ta organizacijno administrativnogo poryadku dlya dopomogi perehodu kochuyuchim ciganam dlya osilogo zhittya ta vtyaguvannya yih v trudovi procesi yaka peredbachala yih zaluchennya do trudovogo procesu do kustarnih artilej u silske gospodarstvo proponuvalos davati pereselencyam krediti nadilyati yih zemleyu z derzhavnih fondiv Taka politika spochatku davala rezultat i u 20 tih rokah XX stolittya 81 3 cigan Ukrayini buli vzhe osilimi Na vilnih zemlyah u 1927 roci oselilosya 500 kochovih rodin Prote nasilna kolektivizaciya pochatku 30 h rokiv pid yaku pidpadali j cigani pripinila proces osidannya Naprikinci 20 h rokiv drukuvalisya romanomovni zhurnali Romani zorya Ciganska zorya ta Nebo drom Novij shlyah yaki na pochatku 30 h rokiv buli zakriti 5 zhovtnya 1956 roku vijshov Ukaz Prezidiyi Verhovnoyi Radi SRSR Pro zaluchennya do praci cigan yaki zajmayutsya brodyazhnictvom sho zaboronyav kochovij sposib zhittya ta pririvnyuvav jogo do darmoyidstva Za zakonami SRSR za kochuvannya j parazitichnij sposib zhittya cigan pozbavlyali voli na termin do 5 rokiv RozselennyaZa perepisom 1926 roku v USRR zhilo 13 000 cigan u tomu chisli 2 500 u mistah u Krimu yih bulo 1 300 na Pivnichnomu Kavkazi 6 800 Usih cigan na ukrayinskih etnichnih zemlyah na 1926 roci bulo blizko 20 000 Dinamika chiselnosti cigan za danimi perepisiv 1897 bl 13 000 v mezhah RI 10 031 1926 13 578 URSR 1939 10 443 URSR 1959 22 515 1970 30 091 1979 34 411 1989 47 917 2001 47 587 Rozseleni po vsih oblastyah Ukrayini ale najbilshe yih na Zakarpatti u Krimu i Pivdennij Bessarabiyi Majzhe polovina yih zhive po mistah Na Zakarpatti prozhivayut taki grupi cigan slovacki roma nashadki pereselenciv pochatku XX st kelderare ungriko roma vihidci z Ugorshini yaki prozhivayut kompaktnimi grupami Najbilsha kilkist cigan narahovuyetsya u misti Mukachevomu 1 4 u Vinogradivskomu 0 8 Beregivskomu 4 1 ta Uzhgorodskomu 4 1 rajonah Zakarpatskoyi oblasti Rasejci vihidci z pivdennoyi Rosiyi na pochatku XX st lovare i servi prozhivayut na ukrayinskomu Polissi Priluki Nizhin Chernigiv ta Oster ye osnovnimi miscyami kompaktnogo rozselennya rasejciv Sered cigan Zhitomirshini najbilshe predstavnikiv grupi lovare yaki mayut svoyi kompaktni poselennya v Zhitomiri rajon Boguniya seli Teterivka Zhitomirskogo rajonu ta v misti Malin Servi zhivut rozsiyano nevelikimi grupami sered predstavnikiv inshih etnogrup Dlya nih harakterne prozhivannya u velikih mistah Zhitomirskoyi i Chernigivskoyi oblastej mista Chernigiv Zhitomir Korosten Malin Na teritoriyi Kiyivshini prozhivayut v osnovnomu servi bilshist yakih meshkaye v Kiyevi U misti Bila Cerkva prozhivaye grupa cigan kelmishiv U Cherkaskij oblasti kelmishi zhivut ne v mistah a v ciganskih selah yaki vinikli v 60 h rokah XX st Osnovnim regionom rozselennya ye misto Smila ta jogo okolici Cigani rasejci ta servi prozhivayut na teritoriyi Poltavshini U zv yazku z pereselennyam naselennya z rajoniv sho postrazhdali vid avariyi na ChAES yih kilkist zbilshilas za rahunok pribulih z Chernigivskoyi ta Zhitomirskoyi oblastej Bilshist poselyalis u Mirgorodi ta Lubnah Na teritoriyi Kirovogradshini ta Donechchini prozhivayut ciganski rodi z etno grupi serviv Na Mikolayivshini meshkayut servi moldovski cigani ta kelderari Najmensh chiselnoyu etnichnoyu grupoyu cigan ye krimski cigani krimci yaki zdavna prozhivali v Krimu Zaraz voni perevazhno skoncentrovani u velikih industrialnih mistah V Odeskij oblasti prozhivayut servi i predstavniki vihidciv z Nimechchini ciganska etnogrupa sinti a na yiyi pivdni meshkayut moldovski cigani Predstavniki cih etnichnih grup takozh prozhivayut na pivdni Vinnickoyi oblasti Razom z tim stanom na traven 2021 roku za riznimi ocinkami v Ukrayini meshkaye vid 200 do 400 tisyach romiv pro ce povidomila Upovnovazhena Verhovnoyi Radi Ukrayini z prav lyudini Lyudmila Denisova Rozselennya cigan ta yih vzayemodiya z inshimi etnosami nakladaye svij vidbitok na yih rid zanyat riven zhittya ta stan ciganskoyi movi ta yiyi dialektiv Dinamika chiselnosti ciganskogo naselennya Ukrayini za 1989 2001 rr Chastka miskih zhiteliv sered cigan Ukrayini 2001 Rozselennya cigan za regionami Ukrayini 2001 Rozselennya romiv na teritoriyi Zakarpattya 2001 Zmina kilkosti cigan u period mizh perepisami 1939 i 2001 rokivRozpodil za socialnim statusomRomske naselennya Ukrayini podilyayetsya na kilka socialnih pidgrup zalezhno vid takih faktoriv yak region v yakomu voni prozhivayut mova spilkuvannya profesijna prinalezhnist sho sklalasya istorichno chasovij period koli etnos perejshov do osilogo sposobu zhittya virospovidannya ta in Krim togo toj fakt sho bilshist romiv zhivut u bidnosti takozh stvoryuye podil za socialno majnovim statusom vseredini romskoyi spilnoti Do zhorstkoyi kastovosti romiv vidneseni elita romska inteligenciya ce perevazhno lyudi z osvitoyu muzikanti artisti likari pismenniki yaki mayut pevnij status u suspilnomu zhitti krayini lideri baroni taboriv yaki obirayutsya gromadoyu j vidpovidayut za funkcionuvannya taboru kontrolyuyut jogo iz zovnishnim svitom peresichni cigani meshkanci taboriv osili cigani yaki mayut svoyi budinki kvartiri Isnuye she chetverta kategoriya yaka stoyit najnizhche v iyerarhiyi i ne nalezhit do gromadi ce cigani z vulici MovaCiganska mova yak ridna sered cigan Ukrayini 2001 Ciganski subetnosi na teritoriyi Ukrayini predstavleni servami servurya abo livoberezhnimi ciganami najchiselnisha ciganska grupa v Ukrayini ta volohami mova yakih nalezhit do ukrayinskoyi dialektnoyi grupi za klasifikaciyeyu A Tensera She odnoyu grupoyu cigan yaka sklalasya na teritoriyi Ukrayini ye abo kirimskya roma tatarskya roma ayudzhi gurbeti ta inshi mova yakih zaznala velikogo lingvistichnogo ta etnografichnogo vplivu z boku miscevogo tyurkomovnogo naselennya Vlashska tretya velika movna grupa do yakoyi nalezhat moldovski cigani Odeska ta Chernivecka oblasti chastina yakih kishinivci oselilasya u 20 30 rokah XX stolittya u Doneckij Luganskij oblastyah Takozh do ciyeyi grupi nalezhat ta lovari yaki meshkayut malenkimi grupami skriz na teritoriyi Ukrayini Chetvertoyu movnoyu grupoyu ye Karpatska do yakoyi nalezhat slovacki servika roma ta ugorski cigani yaki meshkayut u Zakarpatskij oblasti Lishe 40 cigan u mistah vvazhayut cigansku movu ridnoyu u selah 35 reshta za ridnu movu vvazhaye ukrayinsku ugorsku rosijsku ta rumunsku movi Ridna mova cigan Ukrayini za perepisami naselennya 1989 ta 2001 rr Ridna mova 1970 1989 2001 Ciganska mova 15 853 52 7 28 074 58 6 21 266 44 7 Ukrayinska mova 4 760 15 8 5 915 12 3 10 039 21 1 Rosijska mova 3 723 12 4 4 928 10 3 6 378 13 4 Ugorska mova 5 755 19 1 8 083 16 9 8 900 18 7 Insha mova 917 1 9 203 0 4 Ridni movi cigan Ukrayini u regionah za perepisom 1989 r chiselnist ciganska ugorska ukrayinska rosijska moldovska tatarska insha Krimska oblast 1 698 73 6 0 1 0 6 23 1 0 3 1 8 0 5 Vinnicka oblast 899 62 7 30 3 3 6 2 9 0 6 Volinska oblast 81 58 0 35 8 4 9 1 2 Dnipropetrovska oblast 4 062 75 4 0 4 14 0 8 9 0 5 0 1 0 8 Donecka oblast 4 806 70 4 8 6 20 2 0 2 0 1 0 5 Zhitomirska oblast 956 70 6 0 5 19 6 9 0 0 2 0 1 Zakarpatska oblast 12 131 20 5 65 7 12 3 1 0 0 4 Zaporizka oblast 1 992 81 9 4 5 13 3 0 3 0 1 Ivano Frankivska oblast 111 91 0 4 5 4 5 Kiyivska oblast 715 72 3 0 1 17 9 6 3 3 4 Kirovogradska oblast 929 69 2 0 2 20 9 6 5 2 6 0 1 0 5 Luganska oblast 3 367 71 4 3 9 23 9 0 4 0 4 Lvivska oblast 524 82 6 2 5 8 6 4 8 0 8 0 8 Mikolayivska oblast 1 291 57 2 0 2 25 6 11 6 5 0 0 5 Odeska oblast 3 870 69 6 8 6 12 2 8 7 0 1 0 8 Poltavska oblast 982 56 3 1 6 34 0 6 1 1 6 0 2 0 1 Rivnenska oblast 177 68 4 3 4 16 9 6 8 4 5 Sumska oblast 1 653 69 0 1 0 11 2 18 0 0 4 0 1 0 3 Ternopilska oblast 45 51 1 22 2 17 8 8 9 Harkivska oblast 2 948 80 2 0 9 7 2 11 6 Hersonska oblast 2 004 70 3 0 1 19 9 9 3 0 2 0 1 Hmelnicka oblast 521 66 4 0 2 26 5 3 8 2 9 0 2 Cherkaska oblast 979 63 0 0 1 26 8 5 1 3 0 0 2 1 8 Chernivecka oblast 59 81 4 6 8 6 8 5 1 Chernigivska oblast 843 80 0 10 6 7 7 0 9 0 8 Kiyiv 274 52 2 12 0 32 8 2 2 0 7 Ukrayina 47 917 58 6 16 9 12 3 10 3 1 3 0 1 0 5 Za perepisom 2001 roku sered cigan Ukrayini vkazali na vilne volodinnya movami ukrayinskoyu 60 8 ciganskoyu 53 5 rosijskoyu 47 0 Za perepisom 1970 roku sered cigan Ukrayini vkazali na vilne volodinnya movami ukrayinskoyu 32 6 ciganskoyu 57 6 rosijskoyu 45 9 Naseleni punkti u yakih cigansku movu nazvali ridnoyu ponad 10 naselennya za perepisom 2001 roku Naselenij punkt Rajon Oblast ciganskomovnih s Prokopivka Kup yanskij rajon Harkivska oblast 28 21 s she Litvinivka Velikoburluckij rajon Harkivska oblast 20 83 s Rajki Illineckij rajon Vinnicka oblast 20 43 smt Serednye Uzhgorodskij rajon Zakarpatska oblast 13 55 s Pervomajske Vasilkivskij rajon Dnipropetrovska oblast 12 24 s Domboki Mukachivskij rajon Zakarpatska oblast 11 36 s Goryanka Domanivskij rajon Mikolayivska oblast 10 45Tradicijna kultura hu Ciganka Lvivska nacionalna galereya mistectv Svyatkuyut bilshist hristiyanskih svyat zokrema Rizdvo Kyuchuno Pashu Patradi Trijcyu Rusalya Na svyatah dotrimuyutsya tradicijnih zvichayiv napriklad unikannya choloviki sidayut okremo vid zhinok Cigani viriznyayutsya svoyeridnim odyagom mayut bagatij folklor zokrema u dilyanci narodnoyi poeziyi osoblivo kazki muziki tancyu Voni nalezhat do narodiv yaki legko sprijmayut elementi kulturi naselennya sered yakogo prozhivayut Ciganski motivi mali vpliv na muziku j literaturu zokrema v Ukrayini ye voni v tvorchosti Stepana Rudanskogo Mihajla Starickogo Mikoli Gogolya Ivana Franka ta in Folklor Ciganskij folklor maye zhanri v yakih rozpovidayetsya pro zv yazki cigan z Bogom ta svyatimi Takozh yim pritamanna vira v lisovikiv vodyanikiv ta malenkih cholovichkiv yaki prihodyat na dopomogu v skladnij situaciyi Svoyeridnist pisennogo rozspivu i tekstova polifoniya cigan ye svidchennyam zv yazku yih melosu zi shidnoyu muzichnoyu tradiciyeyu U tekstah pisen mistyatsya zvernennya do sluhacha napriklad slova klyatvi slova prohannya yaki posilyuyut emocijnij efekt Usna nar tvorchist predstavlena pisnyami kazkami perekazami ta buvalshinami prisliv yami zagadkami Gospodarska sistema Tradicijnimi zanyattyami cigan buli remesla kovalstvo stolyarstvo lotkarstvo vigotovlennya reshit i mandrivna torgivlya inshi dzherela yih zarobitku muzika spivi i tanci takozh vorozhinnya Cigani zajmayutsya kradizhkami konej barishnictvom zhinki hodyat po selah i mistah i vorozhat Cigani zavdyaki svoyemu kochovomu sposobu zhittya ta postijnomu spilkuvanni z kinmi buli chudovimi znavcyami cih tvarin Duzhe visokim buv avtoritet cigan konyuhiv i konovaliv do yakih chasto zvertalis za dopomogoyu i dobre platili za yih pracyu adzhe voni dobre znalisya na povadkah konej likuvali vid bagatoh hvorob buli prekrasnimi nayiznikami Sered cholovichih zanyat poshirenimi buli torgivlya i menzhuvannya kinmi u zhinok vorozhinnya drabaripe Nini bagato cigan pracyuye v silskomu gospodarstvi i promislovosti ale j dali chimalo yih trimayetsya starih tradicij Populyarnim zanyattyam ye i torgivlya yak legalna tak i nelegalna zokrema narkotikami Ciganska vorozhba populyarna i u nash chas po ruci na kartah na vosku kvasoli dzerkali zamovlyannya ta inshe Kulturna diyalnist Narodnij ansambl ciganskoyi pisni i tancyu Yagori Z 1999 roku v Uzhgorodi ciganskoyu ukrayinskoyu ta rosijskoyu movami vihodit gazeta 17 ciganskih nacionalno kulturnih tovaristv nini diyut v Ukrayini 8 z yakih u Zakarpatti Dvi romski shkoli funkcionuyut v Uzhgorodi Romskij centr ta nedilna shkola diyut u misti Izmayili Na Zakarpatskomu oblasnomu telebachenni stvorena j pracyuye redakciya peredach romskoyu movoyu Aktivno funkcionuye zasnovana u 2001 roci Na vseukrayinskomu rivni funkcionuye spilka gromadskih organizacij Kongres Romen Ukrayini Golovoyu Kongresu ye Petro Dmitrovich Grigorichenko yakij vodnochas ye chlenom Radi z pitan etnonacionalnoyi politiki pri Prezidentovi Ukrayini chlenom Radi predstavnikiv gromadskih organizacij nacionalnih menshin Ukrayini pri Derzhavnomu komiteti Ukrayini u spravah nacionalnostej i religij ta chlenom robochoyi grupi z pitan roma sinti Radi Yevropi Vseukrayinska gromadska organizaciya Centr ob yednannya ta zahistu prav romiv prezidentom yakoyi ye Mihajlo Vasilovich Kondenko funkcionuye z 2006 roku Tretoyu vseukrayinskoyu romskoyu organizaciyeyu ye Mizhnarodna gromadska organizaciya romiv KYeTANYe prezident yakoyi Yu M Ivanenko Sered kulturno osvitnih organizacij slid vidiliti Kiyivskij ciganskij derzhavnij teatr Romans ansambl Romanyak Zakarpattya ciganskij dityachij kolektiv Irenka Uzhgorod narodnij ansambl ciganskoyi pisni i tancyu Yagori Bagatij material pro kulturu cigan zberigayetsya u Bilocerkivskomu derzhavnomu krayeznavchomu muzeyi Do skladu muzejnoyi zbirki vhodyat kolekciya ciganskoyi periodiki krayin svitu gazeti zhurnali knigi materiali sho vidobrazhayut pobut narodu odyag kinska zbruya znaryaddya praci ta in kolekciya kartin ciganskih hudozhnikiv Takozh muzej maye dokumenti OON Radi Yevropi z problem cigan ta inshih kochovih narodiv Yevropi ReligiyaCigani na zaliznichnij stanciyi Syanki Za religiyeyu cigani na Naddnipryanshini buli pravoslavni v Galichini j na Zakarpatti greko katoliki Prote voni vidviduvali cerkvi lishe v dni velikih svyat Koli dityam vipovnyuyetsya 10 13 rokiv provoditsya hreshennya de v kumi klichut dekilka par Persha Bibliya ciganskoyu movoyu bula vidana u SFR Yugoslaviya u 1991 roci Kochovi cigani mali yazichnickij svitoglyad yakij odnak mav religijne spryamuvannya voni virili u isnuvannya Boga diyavola dushi potojbichnogo zhittya Vikoristannya talismaniv oberegiv pritamanne dlya vsih grup cigan okrim krimciv Voni za yihnim rozuminnyam mogli zahistiti yih vid neshast ta hvorob Ye sered religijnih viruvan i arhayichni drevni elementi kult proklyatih rechej chislenni ritualni zaboboni mehrime viruvannya v shaslivu j neshaslivu ruku u prorochi sni v isnuvannya nechistoyi sili rusalok domovikiv merciv ta inshe Svoyeridnij kult beregini sim yi u romiv predstavlenij kultom ikon yaki buli odnimi iz najvazhlivishih oberegiv Nevelichka ikonka zberigalas u kozhnij kochovij kibitci Za povir yami cigan vona mala rozmishuvatis na livij vnutrishnij stinci kibitki de zahishala vid hvorob livu sercevu chastinu tila togo hto keruvav kinmi jogo livu ruku yaka trimala simvol glavi sim yi ta gospodarya Kozhen tabir mav vlasnu tabornu ikonu yaka nalezhala vsim Yiyi zberigali u kibitci predvoditelya taboru vajdi Golovni podiyi v zhitti pevnogo ciganskogo rodu vidbuvalis bilya cih ikon z nimi provodili bezlich obryadiv ta ritualiv Yiyi beregineyu zavzhdi bula najstarisha ta najmudrisha v tabori zhinka U 1991 roci v Lucku bulo znajdeno yedinu ucililu tabirnu ikonu na teritoriyi Ukrayini yaka nalezhala kochovomu taboru etnogrupi lovari Teper vona zberigayetsya v Bilocerkivskomu derzhavnomu krayeznavchomu muzeyi V kochovih cigan Ukrayini pobutuvav takozh kult vognyu U minulomu ta j u nash chas z nim asociyuyutsya dobri sili prirodi yaki oberigayut sim yu Kult vognyu buv nastilki velikim sho do togo chasu doki vognishe ne zgorit tabir z miscya ne znimavsya a vnochi jogo pidtrimuvali molodi nezhonati hlopci U nash chas bilya vognyu ciganki provodyat magichni rituali Nezalezhno vid prinalezhnosti yih do pevnoyi etnogrupi u pohovalnomu obryadi cigan Ukrayini najbilshe proyavlyayutsya yihni vlasni yazichnicki religijni poglyadi Voni vvazhayut sho pokijnik ne pomer a pishov v inshij svit v yakomu vin bude mati nove povnocinne zhittya Pomerlogo pronosyat povz jogo shatro bilya yakogo vistavlyayutsya miski ta skovorodi z specialno prigotovlenimi stravami shob zadobriti pokijnogo Za viruvannyami cigan pokijnik nepokoyit svoyu sim yu tomu kochovi cigani yaknajshvidshe zalishali mogilu i vid yizdili na veliku vidstan Osili cigani v nash chas sporudzhuyut specialni sarkofagi shob pokijnik ne prihodiv vnochi do domu i ne nepokoyiv yih Yak kolis tak i u nash chas mogilu sporudzhuvali u viglyadi povnocinnogo zhitla sarkofagi yavlyayut soboyu vikladeni cegloyu stini ta dno pohovalnoyi yami kudi opuskayetsya domovina na stinki kladetsya plita yaka zasipayetsya zemleyu livoruch vid golovi pokijnika ta nad jogo golovoyu v stinci roblyat sklyani vikoncya shob vin mig sposterigati za svitom yakij zalishiv Cigani katolickogo obryadu sporudzhuyut sarkofag na poverhni zemli u viglyadi sklepu Integraciya u suspilstvoCigani u Lvovi Olena Makarova zastupnik direktora Institutu demografiyi i sociologichnih doslidzhen stverdzhuye sho romi najmensh integrovani u suspilstvo z usih nacionalnih menshin Nizkij riven integrovanosti visokij riven bezrobittya ye prichinoyu pidvishenogo rivnya zlochinnosti sered predstavnikiv etnosu Ne mensh vazhlivimi i nagalnimi problemami ye nizka osvichenist nizkij riven zhittya vtrata ridnoyi movi pravova nezahishenist Ciganski diti na vulici Vinnicya Zgidno z opituvannya gromadskoyi dumki yake provodiv Institut sociologiyi Nacionalnoyi akademiyi nauk u 2002 roci stupin tolerantnosti ukrayinciv do romiv vcheni ocinili u 22 bali zi 100 mozhlivih serednostatistichnij ukrayinec zgoden yih terpiti yak turistiv gostej Ukrayini i ne sprijmaye romiv yak povnopravnih gromadyan Pidozri do cigan z boku korinnogo naselennya sprichinyayut vipadki diskriminaciyi na roboti u medobslugovuvanni navchanni sho porodzhuye zustrichnu agresiyu z boku cigan Predstavniki romskoyi nacionalnoyi menshini v Ukrayini prodovzhuyut zalishatisya odniyeyu z najbilsh vrazlivih socialnih grup yaka piddayetsya sistematichnij marginalizaciyi stigmatizaciyi ta diskriminaciyi Sered najbilshih problem z yakimi stikayutsya romi v Ukrayini ye uskladnenij dostup do osviti medicini socialnih poslug i pracevlashtuvannya vidsutnist identifikacijnih dokumentiv Sered socialno ekonomichnih chinnikiv yaki najbilsh negativno vplivayut na stanovishe romiv ye nizkij riven dohodiv nenalezhni pobutovi umovi a takozh nizka obiznanist shodo vihovannya harchuvannya doglyadu za ditmi V sukupnosti ci problemi prizvodyat do socialnoyi izolovanosti romskoyi nacionalnoyi spilnoti ta obmezhenosti u realizaciyi prav 8 lipnya 2021 Kabinet Ministriv Ukrayini shvaliv Strategiyu spriyannya realizaciyi prav i mozhlivostej osib yaki nalezhat do romskoyi nacionalnoyi menshini v ukrayinskomu suspilstvi na period do 2030 roku Robota za cim napryamkom ye skladovoyu yevrointegracijnih procesiv Ukrayini U rozrobci strategichnogo dokumentu v Ukrayini vzyato do uvagi Romskij strategichnij ramkovij dokument Yevropejskogo Soyuzu dlya rivnosti inklyuziyi ta uchasti na 2020 2030 roki Strategichnij plan dij Radi Yevropi z inklyuziyi romiv ta kochivnikiv na 2020 2025 roki Plan dij z pokrashennya situaciyi romiv i sinti v regioni OBSYe Strategiya vklyuchatime taki napryamki roboti pravovij zahist ta protidiya diskriminaciyi dostup do yakisnoyi osviti dostup do poslug u sferi ohoroni zdorov ya pidvishennya yakosti zhitlovo pobutovih umov pracevlashtuvannya ta zajnyatist socialnij zahist romska kultura istoriya mistectvo mova Osvita Blizko 75 ukrayinskih romiv vikom do 30 rokiv ye nepismennimi Priblizno polovina romskih ditej ne vidviduye serednyu shkolu vzagali a z tih hto vidviduye atestat pro zakinchenu serednyu osvitu otrimuyut do 30 vidsotkiv uchniv z romskoyi gromadi Ye kilka prichin yaki zumovili taku situaciyu totalna bidnist romskih rodin starshe pokolinnya cigan ye nepismenne sho ye naslidkom kochivli i vid cogo nerozuminnya batkami vazhlivosti vidviduvannya ditsadkiv ta shkil diti chasto berut aktivnu uchast u domashnomu gospodarstvi doglyadayut za molodshimi ditmi voni zmalku privchayutsya do zarobitkiv sho sprichinyuye vidsutnist u samih ditej motivaciyi otrimati osvitu U 2016 roci Ministerstva osviti rozrobilo programu navchannya romskoyi movi dlya pochatkovih klasiv zagalnoosvitnih navchalnih zakladiv z ukrayinskoyu movoyu navchannya Programa spryamovana na vivchennyami uchnyami yaki nalezhat do romskoyi nacionalnosti ta navchayutsya ukrayinskoyu movoyu ridnoyi movi uchniv nosiyiv riznih romskih dialektiv i govirok lovarskogo kelderarskogo servskogo ursarskogo krimskogo tosho Golovnoyu metoyu navchannya romskoyi movi romani ye formuvannya pochatkovogo rivnya komunikativnoyi kompetentnosti neobhidnoyi dlya movlennyevoyi praktiki shkolyariv ridnoyu movoyu ta yiyi dalshogo vivchennya yak predmeta u serednij i starshij shkolah Dlya pozaklasnogo navchannya a takozh dlya bazhayuchih zasvoyiti elementi romskoyi movi servickogo dialektu rozrobleni videouroki z ukrayinskimi subtitrami Zagalom romski diti vidviduyut shkoli na zagalnih pidstavah ale perevazhno yihnya disciplina vidviduvanist ta uspishnist nizhcha vid ukrayinskih odnolitkiv U deyakih zagalnoosvitnih shkolah buli sprobi stvorennya okremih riznovikovih klasiv dlya romskih ditej odnak ne vsyudi bulo uspishnim Tak u Luckij shkoli 16 takij klas proisnuvav lishe pivroku ta buv rozformovanij Za svidchennyam golovi gromadskoyi organizaciyi Terne roma Sergiya Grigorichenka Golovna prichina nebazhannya romiv jti do shkoli ce ksenofobiya Romi ne jdut u shkolu bo z nih tam smiyutsya znushayutsya I ne tilki diti a j vchiteli Romski diti vihodili na perervu yak mavpi z cirku Vsi yih obzivali Todi mi buli zmusheni trohi zmistiti grafik shob ne spivpadali uroki j perervi z inshimi ditmi Z pedagogom yaka vchila romskih ditej v eksperimentalnomu klasi nihto ne hotiv v odnij shafi odyag vishati Zv yazok z kriminalnimi seredovishamiPoyednannya kochovogo sposobu zhittya potrebi zdobuvati zasobi dlya isnuvannya i trudnoshi pri pracevlashtuvanni prizvelo do chastih porushen romami miscevih zakoniv Najbilsh poshirenimi zlochinami yaki vchinyali romi buli shahrajstvo i kradizhki Naprikinci 80 90 rokiv minulogo stolittya do takih promisliv dodalis takozh torgivlya narkotikami v osnovnomu makovoyu solomkoyu ta ekstrakcijnim opiyem Zgidno z pidrahunkami ne menshe 30 narkorinku krayini kontrolyuyut same cigani Naprikinci 90 h na pochatku 2000 h rokiv romi doluchilisya do torgivli lyudmi invalidami zokrema ta nelegalnoyu migraciyeyu perepravlennyami za kordon v krayini YeS Rosiyu Napadi na romiv ta namagannya protidiyi proyavam vorozhnechiV toj zhe chas v Ukrayini osoblivo ostannim chasom poshirilisya napadi na osib romskoyi nacionalnosti ta yihni tabori Oskilki ci napadi odnoznachno pov yazuyut z kriminalizovanimi pravoradikalnimi organizaciyami ye pidstavi pidozryuvati sho podibni diyi inspiruyutsya specsluzhbami Rosiyi pro sho skazav na brifingu golova Sluzhbi bezpeki Ukrayini Vasil Gricak Za napad na odin z taboriv romiv vzyala na sebe vidpovidalnist nacionalistichna organizaciya S14 Nacionalna policiya Ukrayini stverdzhuye sho osobovij sklad policiyi oriyentovanij na vidpovidne reaguvannya v razi otrimannya informaciyi shodo uperedzhenogo stavlennya do predstavnikiv romskoyi nacionalnoyi menshini Z ciyeyu metoyu pracivniki policiyi provodyat zustrichi z predstavnikami socialnih sluzhb dlya sim yi ditej ta molodi administraciyami navchalnih zakladiv pedagogichnimi kolektivami uchnyami starijshinami romskoyi narodnosti Do misc kompaktnogo prozhivannya osib romskoyi nacionalnosti nablizheno marshruti patrulnih naryadiv Pracivniki policiyi postijno berut uchast u provedenni brifingiv kruglih stoliv narad predstavnikiv inshih pravoohoronnih ustanov neuryadovih gromadskih organizacij u tomu chisli romskih z pitan podolannya v krayini proyaviv ksenofobiyi zapobigannya zlochinam na grunti rasovoyi vorozhnechi religijnoyi ta nacionalnoyi neterpimosti Ministerstvo yusticiyi Ukrayini povidomilo sho protyagom 2015 roku pracivnikami teritorialnih upravlin yusticiyi zdijsneno ponad 47 tisyach vistupiv u zasobah masovoyi informaciyi u tomu chisli z pitan zahistu prav ta svobod osib yaki nalezhat do romskoyi nacionalnoyi menshini sered nih V Ukrayini prijnyato Strategiyu zahistu ta integraciyi romiv Strategiya zahistu ta integraciyi v ukrayinske suspilstvo romskoyi nacionalnoyi menshini Zahist prav romskoyi nacionalnoyi menshini v Ukrayini Zahist romskoyi nacionalnoyi menshini v Ukrayini Shodo vazhlivosti zdobuttya romami osviti osoblivo ditmi ta moloddyu 8 kvitnya Mizhnarodnij Den romiv Poryadok otrimannya osobami romskoyi nacionalnosti pasporta gromadyanina Ukrayini ta dokumentiv sho posvidchuyut osobu i pidtverdzhuyut gromadyanstvo Prava romiv v Ukrayini Integraciya romskoyi nacionalnoyi menshini v ukrayinske suspilstvo Pravovij status romskoyi nacionalnoyi menshini Vzayemodiya romskih gromad z organami vladi dosvid mizhnarodnih doslidzhen Strasburzka deklaraciya shodo romiv implementaciya v konteksti demokratichnih reform v Ukrayini Integraciya romskoyi nacionalnoyi menshini v ukrayinske suspilstvo Otrimannya romami identifikacijnih dokumentiv ta svidoctv pro reyestraciyu aktiv civilnogo stanu Prava romiv v Ukrayini Mandrivnij narod Romi na ukrayinskih terenah ta in Vidomi romi UkrayiniIgor Krikunov ukrayinskij rezhiser aktor teatru i kino pedagog gromadskij diyach ta narodnij artist Ukrayini Petro Chornij spivak Zasluzhenij artist Ukrayini Dmitro Klimashenko ukrayinskij prodyuser ta spivak zasluzhenij artist Ukrayini Vasil Zhadan ukrayinskij spivak golova nacionalno kulturnoyi gromadskoyi organizaciyi Romale avtor i kompozitor estradnij vikonavec Yanush Panchenko etnograf gromadskij diyach Zemfira Kondur pravozahisnicya Chovka Viktor Viktorovich zhurnalist televeduchij gromadskij diyach Mihajlo Semencov radyanskij vijskovij lotchik chasiv Drugoyi svitovoyi vijni Geroj Radyanskogo Soyuzu V ukrayinskij kulturiCiganski motivi mali vpliv na muziku j literaturu zokrema v Ukrayini ye voni v tvorchosti Stepana Rudanskogo Mihajla Starickogo Mikoli Gogolya Ivana Franka ta in poruch iz Irodom Carem Smertyu Angelom ta inshimi tradicijnij personazh Ryad ukrayinskih narodnih pisen pov yazani z ciganami Zokrema Oj na gori cigani stoyali Ya soj Cigan lemkivska pisnya Zagraj mi cigane starij avtorskogo pohodzhennya slova i muzika Sidora Vorobkevicha V ukrayinskij hudozhnij literaturi ciganam prisvyacheno opovidannya Olesya Gonchara Magda U povistyah Olgi Kobilyanskoyi ta Zemlya cigani virni svoyim tradiciyam pragnut do svobodi vid obov yazkiv prote osoblivosti tradicij ta pobutu zmalovano dosit poverhnevo lishe v zagalnih risah Bilshe uvagi avtorka pridilila zapalnij vdachi ta volelyubnosti cigan Pid chas rosijsko ukrayinskoyi vijni vidbuvsya vipadok 2 koli v odnomu iz sil miscevi cigani pomitili na dorozi tank rosijskih vijskovih i virishili jogo peredati ZSU Ukrayinci priv yazali tank do traktora i virushili u nevidomomu napryamku Odin z rosijskih vijskovih pobig slidom za tehnikoyu prote nazdognati yiyi tak i ne zmig Pislya cogo vipadku merezha vibuhnula memami ta pisnyami 3 U filateliyiU 2017 roci Ukrposhta v seriyi Nacionalni menshini v Ukrayini Romi vipustila 4 marki Koval Tanok Vorozhka Ciganska kibitka Marka Ukrposhti Koval 2017 Marka Ukrposhti Tanok 2017 Marka Ukrposhti Vorozhka 2017 Marka Ukrposhti Ciganska kibitka 2017 Div takozhCigani na ZakarpattiPrimitkiRozpodil naselennya za nacionalnistyu ta ridnoyu movoyu Zgidno z danimi romskih organizacij cya cifra inkoli syagaye j 400 tis osib Voni obgruntovuyut yiyi tim sho bagato cigan prihovuvali svoyu nacionalnist cherez vorozhe stavlennya do nih vladnih struktur Krimski cigani perevazhno ye musulmanami sunnitami Istoriya religiyi v Ukrayini A M Kolodnij P L Yarockij Kiyiv Znannya 1999 735 s ISBN 966 7293 71 8 Shevchenko A Rozsiyana etnichna spilnota Mala enciklopediya etnoderzhavstva Kiyiv 1996 CIGANI Akademichnij tlumachnij slovnik ukrayinskoyi movi sum in ua ukr Procitovano 22 kvitnya 2018 Alfred Freiherr von Gutschmid Kleine Schriften von Alfred von Gutschmid Bande 2 3 1890 S 615 Caspar Peucer Comment divationum 1580 S 160 Franz Miklosich Lexicon palaeoslovenico graeco latinum emendatum auctum Vidobonae Guilelmus Braumueller 1862 p 9 Oskar Schade Altdeutsches Worterbuch Band 2 Halle a d S Verlag der Buchhandlung des Waisenhauses 1882 S 1257 1258 Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 1982 T 6 S 244 Teatr Romans teatr romans com ukr Procitovano 22 kvitnya 2018 Cigani v shoci vid serialu Karmelita i fanatiyut vid indijskogo kino Nelyuba A Redko Ye Leksiko slovotvirni innovaciyi 2012 2013 Slovnik Zagalna redakciya A Nelyubi Harkiv Harkivske istoriko filologichne tovaristvo 2014 172s S 14 Ne vvazhayu ce obrazoyu deputat Lucenko ne bachit riznici mizh slovami rom ta cigan zmina info 19 lipnya 2018 Igor Lucenko Yak nas nackovuyut odne na odnogo pro incident na kruglomu stoli prisvyachenomu integraciyi romiv v ukrayinske suspilstvo NV 23 lipnya 2018 V yakih vipadkah romiv mozhna nazivati ciganami a yevreyiv zhidami Ukrayinska Gelsinska spilka z prav lyudini Gromadske Radio 29 05 2018 Cigani nedostupne posilannya z lipnya 2019 Jan Marcinkiewicz King of Gypsies of 1767 2014 03 07 u Wayback Machine angl Isabel Fonseca Bury Me Standing The Gypsies and Their Journey Vintage 1996 P 336 ISBN 978 0679737438 Zinevich N O Tradicijne zhitlo cigan Ukrayini Pam yat stolit 2001 3 Shmidt A Materialy po geografii i statistike Rossijskoj imperii Hersonskaya guberniya SPb 1863 S 463 Mihajlo Tyaglij Peresliduvannya ta vbivstva romiv na terenah Ukrayini u chasi Drugoyi svitovoyi vijni Zbirnik dokumentiv materialiv ta spogadiv Avt upor Mihajlo Tyaglij K Ukrayinskij centr vivchennya istoriyi Golokostu 2013 208 s Karl Berkgof Golokost yevreyiv i romiv Zhniva rozpachu Zhittya i smert v Ukrayini pid nacistskoyu vladoyu Ukrayinskij naukovij institut Garvardskogo universitetu Institut Kritiki K Vid vo Chasopis Kritika 2011 556 s ISBN 978 966 8978 37 1 SLAVIK Yu V Genocid yevreyiv ta romiv u mezhah Zakarpattya REPRESIVNA POLITIKA UGORShINI NA ZAKARPATTI 1938 1944 rr Uzhgorod 2016 S 170 186 Pro vidznachennya Mizhnarodnogo dnya golokostu romiv Verhovna Rada Ukrayini Postanova vid 08 10 2004 2085 IV Byelikov O Narodni viruvannya ta zaboboni v religijnomu svitoglyadi ukrayinskih cigan Praci XI Mizhnarodnoyi naukovoyi konferenciyi Lviv 2002 http demoscope ru weekly ssp rus lan 97 uezd php Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1926 goda Nacionalnyj sostav naseleniya po respublikam SSSR ros Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1939 goda Nacionalnyj sostav naseleniya po respublikam SSSR ros Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1959 goda Nacionalnyj sostav naseleniya po respublikam SSSR ros Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1970 goda Nacionalnyj sostav naseleniya po respublikam SSSR ros Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1979 goda Nacionalnyj sostav naseleniya po respublikam SSSR ros Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1989 goda Nacionalnyj sostav naseleniya po respublikam SSSR ros Pro kilkist ta sklad naselennya Zakarpatskoyi oblasti za pidsumkami Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 roku Stalo vidomo skilki romiv zhive v Ukrayini 28 05 2021 Stefan Myuller Zola Kondur Rozrobka zagalnonacionalnogo planu dij dlya romiv Ukrayini Ocinka situaciyi na zamovlennya Radi Yevropi Budapesht Kiyiv veresen 2008 r nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 13 kvitnya 2013 Cherenkov L N 1985 Nekotorye problemy etnograficheskogo izucheniya cygan SSSR Malye i dispersnye etnicheskie gruppy v Evropejskoj chasti SSSR Sb st AN SSSR Mosk Fil Geogr ob va SSSR S 5 15 Vsesoyuznij perepis naselennya 1989 roku Rozpodil naselennya za nacionalnistyu ta ridnoyu movoyu 2020 10 29 u Wayback Machine Itogi Vsesoyuznoj perepisi naseleniya 1970 goda Tom IV M Statistika 1973 zokrema moldovska 629 osib 1 3 Perepis 2001 roku Rozpodil naselennya okremih nacionalnostej za inshimi movami krim ridnoyi yakimi volodiyut Perepis naselennya 2001 roku Rozpodil naselennya za nacionalnistyu ta ridnoyu movoyu Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2013 Procitovano 8 kvitnya 2013 Romi cigani spivayut gimn Ukrayini Narkokartel pid Luckom stvorila sim ya romiv Romi v Ukrayini osoblivosti tradiciyi ta stereotipi nedostupne posilannya z lipnya 2019 Mizhrajonna asociaciya romiv nedostupne posilannya Etnichni menshini v Ukrayini Cigani Arhiv originalu za 2 kvitnya 2013 Procitovano 1 kvitnya 2012 Danilkin O O Religijnij svitoglyad ciganiv Ukrayini Rozdil ciganskih dokumentiv naukovogo arhivu Bilocerkivskogo krayeznavchogo muzeyu Religijni viruvannya cigan Centr informaciyi pro prava lyudini Romi zalishayutsya odniyeyu z najvrazlivishih socialnih grup v Ukrayini Cigani v Ukrayini prirecheni na kriminal nedostupne posilannya Bogdana Kostyuk Romi zhertvi bezdiyalnosti vladi i suspilnih stereotipiv Arhiv originalu za 2 bereznya 2019 Procitovano 4 bereznya 2019 Arhiv originalu za 2 bereznya 2019 Procitovano 4 bereznya 2019 Irina Kachan Cigani v shoci vid serialu Karmelita i fanatiyut vid indijskogo kino VolinPost 26 sichnya 2012 Volodimir Sevruk Protidiya zlochinam sho vchinyayut osobi ciganskoyi nacionalnosti istorichnij aspekt Naukovij visnik Nacionalnoyi akademiyi vnutrishnih sprav 2013 S 383 389 Bogdan Butkevich 1 listopada 2011 Romskij sindrom ukrayinski cigani prirecheni na kriminal Tizhden ua Procitovano 3 veresnya 2016 Napad na romiv u Lvovi organizatora sud zalishiv pid vartoyu TSN 6 lipnya 2018 Napad na romiv u Lvovi vinen renesans pravih organizacij VVS News 25 chervnya 2018 Napad na romiv u Lvovi u SBU ne zaperechuyut rosijskij slid 5 kanal 25 06 2018 Oksana Torop V yacheslav Shramovich Rozgin taboru romiv rasizm chi pribirannya VVS News Ukrayina 26 kvitnya 2018 Arhiv originalu za 6 bereznya 2019 Procitovano 4 bereznya 2019 1 2019 03 06 u Wayback Machine Ministerstvo kulturi Ukrayini Informaciya pro vikonannya u 2015 roci planu zahodiv shodo realizaciyi Strategiyi zahistu ta integraciyi v ukrayinske suspilstvo romskoyi nacionalnoyi menshini na period do 2020 roku DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Cigani v Ukrayini Religijnij svitoglyad cigan v Ukrayini Zahidno Ukrayinska Asociaciya Spadshina Ukrayini Cigani Romi Ukrayini i MikolayivshiniBibliografiyaMykola Homanyuk Janush Panchenko 2023 From a Pilfered Nail to a Stolen Tank The Role of a Media Event in the Consolidation of the Ukrainian Political Nation Dossier 1 War migration and memory Berlin Forum Transregionale Studien 1 2021 Adam A Zejkan Yu Navrocka Ye Bilij kamin z chornoyi kativni Golokost romiv Zakarpattya Uzhgorod Vid vo O Garkushi 2006 146 s Adam A Navrocka Ye Ukrayinsko romskij rozmovnik Uzhgorod VAT Vidavnictvo Zakarpattya 2002 Ancupov I Sistema upravleniya gosudarstvennymi krestyanami Bessarabskoj oblasti do reformy R D Kiseleva 1812 1839 gody Centralnyj gosudarstvennyj arhiv Moldavskoj SSR Kishinev 1962 S 137 148 ros Barannikov O P Ukrayinski cigani Kiyiv 1931 Belikov O Religijni viruvannya ukrayinskih cigan Istoriya religiyi Ukrayini Lviv 1996 Byelikov O V Z istoriyi ciganskogo naselennya Donbasu Novi storinki istoriyi Donbasu st kn 7 Gol red Z G Liholobova Doneck 1999 S 261 268 Bessonov M V Narrativnye istochniki kak odin iz in formacionnyh resursov cyganovedeniya Naukovi zapiski Zbirnik prac molodih vchenih ta aspirantiv T 15 Tematichnij vipusk Romi Ukrayini iz minulogo v majbutnye K 2008 S 73 94 ros Gorvat B Gorvat A Romski muzikanti Zakarpattya Enciklopediya Uzhgorod 2011 Demeter R S S Obrazcy folklora cygan kelderarej R S Demeter P Demeter M 1981 ros Druc E Gessler A Cigane ocherki Bez vyh dan ros Danilkin O Religijnij chinnik v zhitti cigan Etnos i religiya K 1998 Zagalnopolitichna rekomendaciya YeKRN 3 Borotba z rasizmom i neterpimistyu shodo roma cigan Rekomendaciyi Yevropejskih institucij shodo borotbi z diskriminaciyeyu v Ukrayini Harkiv Prava lyudini 2008 S 175 181 Zinevich N O Cigani v Ukrayini formuvannya etnosu i suchasnij stan Ukrayinskij naukovij zhurnal K 2001 1 S 40 52 1 Zinevich N O Ciganskij etnos v Ukrayini istoriografiya ta dzherela Avtoref dis kand ist nauk spec 07 00 06 istoriografiya dzhereloznavstvo ta specialni ist disciplini NAN Ukrayini In t ukr arheografiyi ta dzhereloznavstva im M S Grushevskogo K 2005 18 s Zubrickij M Desho pro zhittya cigan v Galichini rukopis Fond rukopisiv Institutu mistectvoznavstva folkloristiki i etnologiyi NAN Ukrayini Kozakova O Suchasna istoriografiya doslidzhennya istoriyi ta kulturi ukrayinskih ciganiv radyanskogo periodu O Kozakova Naukovi zapiski Ternopilskogo nacionalnogo pedagogichnogo universitetu imeni Volodimira Gnatyuka Seriya Istoriya 2014 Vip 2 1 S 231 234 Krisachenko V S Cigani v Ukrayini suchasni problemi V S Krisachenko Politologichnij visnik 2015 Vip 77 S 405 426 Krou Devid M Istoriya cigan Shidnoyi Yevropi ta Rosiyi Per z angl V P Kanasha S M Ryabchuk K Megatajp 2003 376 s Kuzmina S Cigani v etnichnij strukturi naselennya Bessarabiyi v pershij polovini HIH st S Kuzmina Krayeznavstvo 2013 1 S 41 46 Materiali nakovo praktichnoyi konferenciyi Genocid romiv Ukrayini v period Drugoyi svitovoyi vijni vivchennya vikladannya komemoraciya 4 zhovtnya 2016 r O Byelikov ta in nauk red avt peredm M Tyaglij Ukr centr vivch istoriyi Golokostu Kiyiv Ukr centr vivch istoriyi Golokostu 2016 228 2 s tabl Avt zaznacheno v kinci kn Bibliogr v pidryadkovij prim ISBN 978 917 7021 51 2 Mironova I S Cigani Ukrayini politika perevedennya na osilij sposib zhittya 1920 1950 ti roki I S Mironova Sumskij istoriko arhivnij zhurnal 2016 26 S 55 63 Mruz L Yak cigani svit zdobuvali Dekilka zauvazhen dekilka zapitan dekilka refleksij L Mruz R Tomicki Narodoznavchi zoshiti 2012 5 S 874 889 Navrocka Ye Antiromska politika v Zakarpatti u roki Drugoyi svitovoyi vijni Zibrannya svidchen ta zberezhennya istorichnoyi pam yati Golokost i suchasnist Kiyiv 2009 2 S 124 140 V I Naulko N O Zinevich Cigani v Ukrayini Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 476 ISBN 978 966 00 1359 9 Peresliduvannya ta vbivstva romiv na terenah Ukrayini u chasi Drugoyi svitovoyi vijni zb dok materialiv ta spogadiv Ukr centr vivch istoriyi Golokostu Mizhnar gromad org Mizhnar fond Vzayemorozuminnya i tolerantnist avt uporyad M Tyaglij Kiyiv b v 2013 208 s il Bibliogr s 204 206 ISBN 978 966 2214 31 4 Pivovarov S Cigani Bukovini v svitli etnografichnih doslidzhen drugoyi polovini HIH poch HH st S Pivovarov M Chuchko Bukovinskij istoriko etnografichnij visnik Vip 3 Chernivci Zoloti litavri 2001 S 86 87 Romani Yag Istoriya kultura pravo Uzhgorod Karpati 1998 111 s Romi Ukrayini iz minulogo v majbutnye Materiali Mizhnarodnoyi ciganoznavchoyi naukovo praktichnoyi konferenciyi Kiyiv 10 11 chervnya 2008 roku Uporyadnik N Zinevich Institut ukrayinskoyi arheografiyi ta dzhereloznavstva im M S Grushevskogo NAN Ukrayini Kiyiv Yustinian 2009 296 s PDF fajl Romi Ukrayini iz minulogo v majbutnye do Romskoyi Dekadi Yevropi 2005 2015 Tematichnij vipusk Naukovi zapiski Zbirnik prac molodih vchenih ta aspirantiv T 15 Kiyiv 2008 onlajn dostup Romi uposlidzhenij narod chi gromadyani Ukrayini Valerij Suhomlinov Gazeta Kongresu Nacionalnih gromad Ukrayini Kviten 4 107 2011 S 5 Socialna integraciya romiv i suspilni reformi Yuliya Cirfa Viche Zhurnal Verhovnoyi Radi Ukrayini 2012 13 S 45 47 Strasburzka deklaraciya shodo romiv implementaciya v konteksti demokratichnih reform v Ukrayini Golos Ukrayini 2012 83 8 travnya S 6 Ukaz Prezidenta Ukrayini 201 2013 Pro Strategiyu zahistu ta integraciyi v ukrayinske suspilstvo romskoyi nacionalnoyi menshini na period do 2020 roku Elektronnij resurs Oficijne internet predstavnictvo Prezidenta Ukrayini Rezhim dostupu http www president gov ua documents 15628 html Ukrayinsko ciganskij slovnik dialekt Serednogo Podniprov ya Oleksij Danilkin Kiyiv Cherkaske zemlyactvo Shevchenkiv kraj u m Kiyevi 2017 230 2 s ris Bibliogr s 228 ISBN 978 966 97710 0 1 Filonenko V Krymskie cygane Zapiski Kollegii Vostokovedov V 1929 S 337 ros Frejzer A Cigani per z angl Kiyiv Vid dim Vsesvit 2003 360s Cherenkov L N Nekotorye problemy etnograficheskogo izucheniya cygan v SSSR Malye i dispersnye etnicheskie gruppy v evropejskoj chasti SSSR Sb st M Moskovskij filial Geograficheskogo obshestva SSSR 1985 S 5 15 130 c ros Chehovskij I Cigani vichni blukalci vsesvitu Shotizhnevij bukovinskij chasopis 2000 36 71 37 72 Shevchenko A Ya Cigani krimi problemi profesijnoyi adaptaciyi u suchasnomu ukrayinskomu suspilstvi A Ya Shevchenko Mizhnarodnij naukovij forum sociologiya psihologiya pedagogika menedzhment 2012 Vip 11 S 96 103 Shuma L Etnichnij stereotip roma cigana v narodnih legendah L Shuma Studia methodologica 2016 Vip 43 S 128 135 Cygane Kurer YuNESKO 1984 11 ros PosilannyaDoslidnik ta poet Yanush Panchenko pro kulturu ta literaturu romiv Suspilne 8 kvit 2021 r Kim buli i ye romi dlya ukrayinciv Interv yu z istorikineyu N Zinkevich Ukrayinska pravda 27 09 2018 Romi v umovah vijni v Ukrayini Sajt DESS 7 kvitnya 2023 Ye Konovalchuk V Odesi prezentuvali Yevangeliye vid Luki u perekladi krimsko romskoyu movoyu Slovo pro Slovo 17 11 2020 Biblijni publikaciyi romskoyu Buli perekladeni Yevangeliye vid Luki na chotiri romski movi kniga Diyi Apostoliv na tri romski movi knigi Joni ta Rut na chotiri romski movi Sajt VSC YeHB 22 11 2022