Осте́р — місто районного значення в Україні, у Чернігівському районі Чернігівської області, центр Остерської міської територіальної громади, розташовано на лівому березі Десни при впаданні в неї річки Остер. Населення — 5564 осіб (2022).
Остер | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Регіон | Чернігівська область | ||||||||
Район | Чернігівський район | ||||||||
Громада | Остерська міська громада | ||||||||
Засноване | — | ||||||||
Перша згадка | 1098 рік | ||||||||
Магдебурзьке право | 1662 | ||||||||
Статус міста | від 1961 року | ||||||||
Населення | ▼ 5564 (01.01.2022) | ||||||||
- повне | ▼ 5564 (01.01.2022) | ||||||||
Площа | 14,13 км² | ||||||||
Поштові індекси | 17044—045 | ||||||||
Телефонний код | +380-4646 | ||||||||
Координати | H G O | ||||||||
Висота над рівнем моря | 111 м | ||||||||
Водойма | р. Десна, Остер | ||||||||
Назва мешканців | осте́рець, осте́рка, осте́рці | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Бобрик | ||||||||
До станції | 43 км | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- залізницею | 158 км | ||||||||
- автошляхами | 80,2 км | ||||||||
До Києва | |||||||||
- залізницею | 51 км | ||||||||
- автошляхами | 78,6 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 17044, Чернігівська обл., Чернігівський р-н, м. Остер, вул. Незалежності, 21 | ||||||||
|
Історія
Заснування
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEwTDA5emRHVnlYMU5oYVc1MFgwMXBZMmhoWld3bE1qZHpYME5vZFhKamFGOW1jbVZ6WTI4dWFuQmxaeTh4T1RWd2VDMVBjM1JsY2w5VFlXbHVkRjlOYVdOb1lXVnNKVEkzYzE5RGFIVnlZMmhmWm5KbGMyTnZMbXB3WldjPS5qcGVn.jpeg)
На території Остра і на його околицях виявлені поселення епохи бронзи (2 тис. до н. е.) та городище періоду Київської Русі (Х—ХІІІ ст.).
На території міста в урочищі Бугаївка було виявлено поселення трипільської культури. Пам'ятка належить до етапу С.
Вперше згадується в літописі під 1098 як місто «на Въстри» («Град на Вострі», «Остерський Городець», «Юріїв град»). Засновано Великим князем Київським Володимиром II Мономахом під назвою Городець (пізніше місто перейшло до його сина — князя Юрія I Довгорукого — засновника Москви).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpoTDA5emRHVnljMnRoWDNadmJHOXpkRjlZU1MxWVNVbEpYMk5sYm5SMWNua3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVTl6ZEdWeWMydGhYM1p2Ykc5emRGOVlTUzFZU1VsSlgyTmxiblIxY25rdWFuQm4uanBn.jpg)
За легендою, поселення слов'ян на цьому місці існувало раніше, як форпост на річці Вострі та центр збору полюддя в краї. А перше укріплення збудовано, ще за часів князя Володимира Великого, а можливо і за часів князя Олега, бо ця місцевість мала важливе стратегічне значення. Саме в ті часи на Русі з'явився вислів «Держи спис стрілу на Вістрі, пропустиш ворога під Остром, будеш мати січу під Києвом».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMxTHlWRU1DVkJSU1ZFTVNVNE1DVXlOeVZFTVNVNU55VkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFqRWxSREFsUWtVbFJEQWxRallsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPRFlsUkRFbE9FWWxNa05mSlVRd0pUbEZKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsUVVVbFJERWxPREFsTWpjbFJERWxPVGNsUkRBbFFqSWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhHSlRKRFh5VkVNQ1U1UlNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Остер був розташований на перехресті важливих торговельних шляхів з північних князівств до Візантії та великокняжої столиці Києва також місцевого шляху по Вострі до Уненіжа. Це сприяло швидкій розбудові міста, але й додало тяжких випробувань. В часи Київської Русі містом володіли князі: Всеволод Давидович, Юрій I Довгорукий, Всеволод II, Гліб I, Володимир III, Ростислав Юрійович, Всеволод Юрієвич. Найбільше до розбудови міста долучився Володимир II Мономах та Юрій I Довгорукий які, щоб здобути прихильність прикрасили храм Архістратига Михайла фресками «Оранта Остерська», «Причастя євхаристії» (копія зберігається в Софії Київській), «Святих Михайла та Гавріїла». Залишки храму з ледь вцілілим розписом збереглися до нашого часу, і є однією з семи цінних пам'яток Лівобережної України, які збереглися до нашого часу. За Лаврентіївським літописом є відомості, що в «Городці на Встрі» в 1146 році помер князь Всеволод II (місце поховання невідомо). В часи Київської Держави місто було декілька разів зруйновано під час князівських міжусобиць. Останнє руйнування зазнало під час татарської навали ханів Менгу та Батия 1239—1240 років.
Згодом виникло поселення на місці зруйнованої фортеці. В топоніміці міста залишились назви «Старе місто», «Городище», «Старогородська слобода». На початку XIV століття ближче до Десни виросло нове поселення під назвою Остер.
Під владою Великого князівства Литовського
З 1356 Остер — під владою Великого князівства Литовського. Князь Володимир Ольгердович став роздавати поруйновані городи в ленне володіння. Землі та місто Остер отримав князь Юрій Половець-Рожиновський, який поблизу с. Рожнів створив волость, на думку істориків — Рожиновське удільне князівство. 1393 року князь Вітовт віддає Остер своєму прибічнику князю Дмитру Сокирі. Згодом частина земель навколо міста Остер віддається Києво-Печерському, Михайлівському та Софійському монастирям. А м. Остер належало княгині Трабській дочці князя Сокири.
1538 року литовський віленський воєвода Ольбрахт Гаштольд сприяв будівництву в Острі замку поблизу старогородського городища, але оскільки русло Десни змінювалося, а Остерка ставала менш судноплавною, з часом замок був перенесений в місцевість «Попівка» (на місці теперішньої садиби загальноосвітньої школи І-ІІІ ст. № 2 ім. Юрія Збанацького), яка стає адміністративним та релігійним центром південної Чернігівщини.
У 20-х роках XVII століття маємо відомості, що в місті самовільно поселилось 40 козаків, які відмовлялися нести повинності. Четверо острян згадуються в першому козацькому реєстрі, ще під час реформи Стефана Баторія. Остерські бояри та міщани підтримали повстання Мурка та Носача, Павлюка. З Остра походить рід славного козацького ватажка, який в 1638 році став гетьманом і здійняв найбільше до визвольної війни 1648—1657 р. повстання — Якова (Стефана) Острянина. Приниження зазнавали боярські та міщанські родини, тому представники шляхетських родин Остряниці, Біликів, Гришків, Шумейко, Носачів, Яненків стали учасниками як селянсько-козацьких повстань, так і Визвольної війни під проводом Богдана Хмельницького.
У першій половині XVII ст. місто Остер був центром Остерського староства (зокрема, старостою був відомий Миколай «Ведмежа лаба» Потоцький), значним торговим ремісничим, культурним осередком. Під час Визвольної війни 1648—1657 років, місто не зазнавало значних спустошень. В місті був сформований Остерський полк, але в 1649 році він був приєднаний до Переяславського полку, і той став називатися Переяславсько-Острянський, а його полковник Тимофій Носач був призначений на полковництво в Прилуки.
У 1657 р. Остер став сотенним містечком Переяславського полку.
Магдебурзьке право
У 1663—1664 роках м. Остер витримав осаду коронних військ на чолі з королем Яном Казимиром ІІ. За надану допомогу під час облоги, король Ян Казимир ІІ надав місту привілей на Магдебурзьке право, хоча, деякими його положеннями користувалися, ще з 20-х років XVII століття. Остер отримав право мати свій магістрат та власний герб. На гербі зображено в зеленому полі міську браму з трьома вежами, та золотим хрестом. Герб своїм виглядом нагадує тризуб — малий герб України. Герб затверджений 4 червня 1782 року, коли Остер став заштатним містом Київського намісництва. Останній вигляд герба розробив відомий геральдист Борис Кене в 1865 році.
Про ті далекі події нагадують тільки старогородські козацькі оборонні вали XVII століття. З появою місцевого самоврядування місто стає важливим господарським та промисловим центром. У ньому проходить 4 ярмарки на рік, розвивається цехове виробництво — цехи різників по дереву, плетіння неводів та сіток були відомі всій Гетьманщині. В Острі розвивається: кравецтво, чоботарство, бондарство, ковальство, ткацтво, кушнірство, котлярство, гончарство, іконопис, винокурництво та інші ремесла. 1758 року майстер Я. Підліський з помічниками виготовив 7-ярусний іконостас для Успенського собору у Брянську.
У XVII ст. в Острі прокладаються дерев'яні настіли для пішоходів на вулицях, каналізація з дерев'яних труб, по яких вода стікала з високих частин міста на нижчі (такі труби було знайдено при будівництві будинку теперішньої міської ради в 1957 році). Було декілька православних церков: Воскресенська, Миколая Чудотворця, Петра і Павла, Успіння Присвятої Богородиці, Воздвиженська, Іванівська.
У місті міцно осідають єврейська, вірменська, волощансько-молдавська громади.
У лютому 1664 році польські війська були вибиті російськими полками. Після Андрусівського перемир'я 1667 остерська сотня увійшла до Київського полку.
У складі Російської імперії
З 1764 року, після територіальної реформи Київської губернії, Остер стає повітовим містом Остерського повіту. У місті налічувалося 8171 хата, проживало 26721 жителів. З 1781 року — повітове місто Остерського повіту Київського намісництва.
З 1797 — заштатне місто Малоросійської губернії, з 1802 — Чернігівської губернії, з 1803 — повітове місто Чернігівської губернії. По Десні повз Остер проходило до 1000 барж та байдаків кожного року, тому він не втрачає торговельно-промислового значення. 1815 року в місті відкрито Остерське вище Олександрівське училище та парафіяльне училище в 1839 році. Після введення межі осілості для євреїв Російської імперії утворюється потужна єврейська громада серед якої було багато купців та ремісників. Вони в північно-західній частині міста розбудовують свій кагал, будують синагогу, яка збереглась до нашого часу. На початок XX століття євреїв в місті Остер проживало до 1000 чоловік, а серед ремісників та купців вони складали понад 50 відсотків.
У XVIII столітті земельні володіння навколо Остра стали власністю князя О. Безбородька. Землями в цій місцевості володіли також представники козацької старшини — Забіли, Закревські та інші.
У роки Жовтневого перевороту
В роки революцій та жовтневого перевороту точилася боротьба між різними соціальними групами. Активну участь в цих подіях взяли участь остряни А. Розанов, , О. Одинцов. 1917 року Остерській раду очолив матрос В. Берило. З приходом більшовицької влади розпочалися репресії та поневіряння більшості заможних жителів міста. Активну управлінську роботу в місті проводив виходець з с. Виповзів М. Василенко в майбутньому міністр фінансів УРСР — репресований в 1938 році. За радянської влади була пожвавлена культурно-освітницька діяльність. З 1908 — року в місті діяв музей навчальних посібників, в 1924 році реформований в Остерський районний краєзнавчий музей — першим директором якого став відомий громадський діяч А. Розанов. З 1920 року за сприяння В. Оглобліна та родини Мезьків в місті були відкриті курси філіал РСУ/ Робітничо-селянського Університету, які в 1926 році стали Остерським педагогічним технікумом ім. Леоніда Глібова. Наприкінці 30 років в поміщицькій садибі Шрамченків серед яких були флотоводці відкрито санаторій ВМФ СРСР. В роки войовничого атеїзму репресовані були священнослужителі міста Ілля Корейша, Борис Квасницький, Борис Гнатюк. Також державні службовці М. Колежук, Я. Петрикей, Г. Щегловська, З. Рикова, Б.Гуминський, викладач Київського університету Анатолій Розанов, письменник Василь Нагорський (Нефелін).
Голодомор 1932—1933 років
Під час організованого радянською владою Голодомору 1932—1933 років померло щонайменше 172 жителі міста. Населення самого міста постраждало мало, але околиці міста с. Татаровщина, с. Старогородка, с. Юськова Гребля, с. Жуківщина, хутори Перці та Друцьке постраждали більше — до 250-ти жителів міста та околиць. Всього від репресій та голодомору 1930-х років постраждало в місті до 400 чоловік і після війни склад жителів міста був фактично на 50 відсотків новий.
У роки Другої світової війни
В роки війни в 1941році поблизу міста біля с. Любечанинів розмістився авіаційний полк, яким командував відомий льотчик один з перших Героїв Радянського Союзу. І. Красноюрченко. В обороні міста відзначився загін самооборони на чолі з начальником міліції М. Звєрєвим, майор В. Добжинський та моряки сторожового корабля «Пушкін» — кияни Іван Шафранський та Петро Лісовський. В обороні міста загинуло 128 воїнів радянської армії. Під час окупації в місті працювали підприємств, була відкрита гімназія та дитячий садок, в особливо принизливому становищі були єврейські та циганські діти. Остерську гімназію в роки окупації очолював відомий український етнограф С. Килимник. В Русі Опору відзначились , Є. Пономар, С. Реутов, Ю. Циба, Г. Адаменко, С. Мезько, М. Грабовський, сім'ї Валюшкевичів та Мольченків, Василюк. В місті та його околицях бойові операції проводила розвідувально-диверсійна група під командуванням Кузьми Гнідаша, партизанські загони під керівництвом Ю. Збанацького, С. Науменко, П. Леонтьева. Героїчно боролися з нацизмом в роки війни остряни, троє з них удостоєні звання Героя Радянського Союзу це: А. Овчаров, В. Колесник, Д. Коваль. острянин П. Пекур нагороджений тричі «Орденом Слави» всіх трьох ступенів (похований в м. Остер). В визволенні міста брали участь 24-та гвардійська механізована бригада з 1031 стрілецьким полком — командир полковник І. Новиков. Та частини 280 — ї стрілецької дивізії — першим в місто вступив 1035 -й стрілецький полк під командуванням Г. Клименко. Важливе значення відіграв понтонний батальйон, яким командував підполковник Г. Скляр. Під час визволення Києва гинули сотні тисяч воїнів, тож вісім героїв Радянського Союзу поховані в центральному парку міста це: М. Білоножко, Я. Біренбойм, М. Винокуров, Д. Воробйов, М. Лісовий, А. Петров, І. Посадський, О. Рибалко. Поблизу с. Любечанинів карателі зондеркоманди 4-а розстріляли 331 мирного жителі міста. 121 воїн радянської армії похований в передмісті Старогородка, 129 воїнів поховано біля Остерської лікарні, 60 біля будинок відпочинку, 7 воїнів поховано біля Воскресенської церкви.
Післявоєнне життя
Мирний 1945 рік розпочався з репресій. Органи НКВС «викрили» нелегальну жіночу організацію на чолі з інструктором РК ЛКСМУ Ольгою Павлівною Шевченко (1921 року народження). Ціною рабської праці жителів міста, було, майже, повністю відновлено всі підприємства, зруйновані під час війни. Поновлено роботу МТС, пекарні, лікарні, протитуберкульозного диспансеру, промартілі ім. Крупської, харчокомбінату, маслозаводу, промкомбінату, промартілі «Рекорд», лісозаводу. Збудували лісозахисну та інкубаторну станції, ввели нові потужності на діючих підприємствах. 1 вересня 1945 року перші студенти сіли за навчальні столи у щойно відкритому Остерському будівельному технікумі, що готував кадри фахівців для промислового та сільськогосподарського будівництва.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkzTHlWRU1DVkJNQ1ZFTVNVNU5pVkVNU1U0TnlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VVbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpVbFJERWxPREJmSlVReEpUZ3pYeVZFTUNWQ1F5VkVNU1U1TmlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNU1U1Tmw4bFJEQWxPVVVsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQXVhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNWQk1DVkVNU1U1TmlWRU1TVTROeVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVVVsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQmZKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZDUXlWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1TVTVObDhsUkRBbE9VVWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBdWFuQm4uanBn.jpg)
На 1950 рік через значну кількість інвалідів війни, які проживали у районі, було збільшено до 140 кількість ліжко-місць в Остерській лікарні, а також відкрито поліклінічне відділення. Зважаючи на велику кількість хворих на туберкульоз, в Острі запрацював протитуберкульозний диспансер. Усього медичну допомогу надавали 78 медпрацівників, у тому числі 36 лікарів. 1115 учнів здобували освіту в двох середніх та початковій школі, де їх навчали 68 педагогів. Крім міської бібліотеки для дорослих, у 1946 році відкрила свої фонди для юних читачів щойно заснована Остерська дитяча бібліотека.
Особливістю післявоєнного Остра стало те, що сюди після заслання, відсидки у сталінських таборах приїхали на проживання діячі науки й культури, котрим було заборонено жити ближче ніж за 100 кілометрів від Києва, а також проживати в обласних центрах.
«Я живу на 101-му кілометрі…», — писав пізніше поет-шістдесятник Микола Холодний, котрий на початку 1970-х років з тих же причин поселився у місті.
1957 року місто підключили до державної електромережі. Усі будинки та підприємства були електрифіковані. 1960 року на базі промислової артілі ім. Крупської була створена Остерська бавовняно-ткацька фабрика. Підприємство випускало меблеву плахту та килимові доріжки. Продукція фабрики продавалась у багатьох містах України та поза її межами. У ті ж роки мали попит швейні вироби масового вжитку та сітки для пакування овочів, котрі виробляв Остерський промкомбінат.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek14THlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TVNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpFbFJERWxPVFlsUkRBbFFrSWxSREVsT0VaZkpVUXdKVUpESlVReEpUazJKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdYeVZFTUNVNVJTVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUY4d01TNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RKVVF3SlRrMEpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3hKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNNU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFrTWxSREVsT1RZbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGxGSlVReEpUZ3hKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dYekF4TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
В 1961 році на базі Козелецької райгазети «Розгорнутим фронтом» було створено міжрайонну газету , ліквідувавши при цьому Остерську і Бобровицьку районки.
Остерський район офіційно було ліквідовано в 1961 році, проте працівники райкому та райвиконкому передавали справи близько 2 років і лише 1963 року остерські районні служби перестали існувати. Остер став містом районного підпорядкування. На той час у ньому проживали 6400 жителів. 1970 року їх число збільшилося до 8500. Це найбільша кількість жителів міста за всю його історію. До речі, до складу міщан не враховані жителі сіл Любечанинів, Беремецьке та Поліське, що й нині перебувають у складі Остерської міськради. А уже з 1979 року розпочався спад: в Острі проживали 8400 мешканців. У жовтні 1961 року Остру повернули статус міста. Незадовго до цього була ліквідована Старогородська сільська рада. Села Старогородка та Юськова Гребля стали частиною міста, а с. Любечанинів, яке зберегло статус окремого населеного пункту, увійшло до складу Остерської міськради.
У другій половині 1970-х — першій половині 1980-х років улітку в Острі було багатолюдно. Десна з її мальовничими берегами та чудовими пляжами притягували відпочивальників не лише з Києва чи Москви, але й мешканців Сибіру та Заполяр'я. Лише за 1982 рік у будинку відпочинку Київського військового округу та на туристичних базах «Остер», «Десна», «Мрія», «Нептун» відпочили понад 10 тисяч чоловік. Проте для простих працівників району ці заклади були недоступними. Крім того, відпочивальники наймали житло на час відпустки у місцевих жителів. Гарні прибутки від цього мали не лише міський бюджет та заклади торгівлі споживчої кооперації, але й остряни та мешканці навколишніх сіл. Адже, крім здачі житла в оренду, вони продавали дачникам значну кількість овочів, фруктів та молокопродукції.
1982 року було збудоване сучасне триповерхове приміщення середньої школи. У місті замість трьох шкіл стала працювати одна. Проте це тривало недовго. Новому молодому директору О. Зосімову не вдалося згуртувати колектив. Почалися скарги, а за ними перевірки різних інстанцій. Райвідділ освіти ухвалив рішення відновити навчання у середній школі № 2. Так в Острі знову запрацювали два освітянські заклади.
Поступальний розвиток міста припинився після 26 квітня 1986 року. Одним з наслідків катастрофи на Чорнобильській АЕС стало те, що Остер потрапив до IV зони радіоактивного забруднення. Були закриті турбази, будинок відпочинку, піонерські табори й навіть тубдиспансер. Потенційні відпочивальники, налякані радіацією, перестали приїздити до міста. Жителі, особливо представники єврейської общини та молодь, стали залишати місто. Припинила роботу пристань. Остер перестав бути портом.
Роки Незалежності і сучасність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl6THlWRU1DVTVSU1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRa01sUkRFbE9UWWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl3TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxPVVVsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpESlVReEpUazJKVVF4SlRneEpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd1h5VkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
У першій половині 1990-х років були введені в експлуатацію нові корпуси Остерської районної лікарні з поліклінічним відділенням.
Не зумівши знайти свого місця у конкурентній економіці, зупинили виробництво, а то й припинили існування майже всі підприємства міста, крім Остерського лісгоспу. Їх тодішні очільники, комуністи брежнєвського гарту, звикли працювати в умовах планової економіки. Потрібно було пройти майже п'ятнадцять років для того, щоб економіка міста почала поволі відроджуватися. На багатьох підприємствах змінилися власники та керівники, котрі перейменували підприємства й при цьому надали їм нового статусу. Останні п'ять років упевнено набирає ходу ТОВ «Надія», створене на базі промкомбіната. Продукція підприємства (матраци, постільна білизна тощо), котра реалізується через власний фірмовий магазин, користується великим попитом у жителів та гостей міста. Дещо раніше знайшло своє місце на ринку ТОВ «Руно», створене на базі бавовняно-ткацької фабрики. Швейні вироби, котрі тут виготовляються, підприємство реалізує через фірмові магазини в Острі та Козельці.
Розвивається ДП «Остерський лісгосп», одне з основних бюджетоутворюючих підприємств району, продукція якого реалізується не лише в Україні, а й постачається до Туреччини, Німеччини та інших країн.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUwTHlWRU1DVTVSU1ZFTUNWQ055VkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JURXlMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbE9VVWxSREFsUWpjbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVeE1pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
В останні роки стався приплив інвестицій в економіку міста. Після реконструкції виробляє продукцію, що користується великим попитом, ТОВ «Остратекс».
У місті працює велика кількість закладів торгівлі та громадського харчування кооперативної та приватної форм власності.
У 2012 році було відкрито супермаркет мережі «Сільпо».
Працює Остерське споживче товариство. Надають послуги у різних галузях економіки приватні підприємства.
Нинішній Остер — одне з найстаріших міст України — сьогодні переживає не найкращі часи. Продовжується демографічна криза, внаслідок чого кількість населення щороку зменшується.
Культура та пам'ятки
Архітектура
Архітектурне будівництво в місті Остер сягає часів Київської Русі. Цегляна церква архангела Михайла в м. Острі відома за літописним рядком під 1152 роком. Коли коаліція князів взяла міста літопис говорить «і божницю святого Михайла, вверх був деревом нарублений.». Невідомо які роботи проводив після князя Володимира Мономаха князь Юрій Володимирович (Довгорукий), але до наших часів храм дійшов під народною назвою «Юрієва божниця». Наприкінці XVIII століття в місті було шість храмів Воскресіння Христово, Успіння Богоматері, Здвиження, Петра та Павла, Миколи Чудотворця, Івана Предтечі. Серед громадських споруд сотенна канцелярія та магістрат. Збереглися відомості, про закладення дерев'яної Воскресенської церкви в 1790 році і перебудова її в 1845 році, у якій збереглась ікона Святої Варвари написана на думку мистецтвознавців іконописцем Василем Левченком та його дружиною Варварою. В час войовничого атеїзму в місті Остер були знищені церква Івана Предтечі (1746 року.), Михайлівський собор збудований в 1814 році, на честь перемоги в війні з Наполеоном, а перебудована в 1859 році. Успенська церква 1853 року, що була усипальницею роду Солонин (похований генерал — лейтенант В. Солонина). Та Троїцька церква 1897 р., що була збудована поблизу «Юрієвої божниці» і була з цього року резиденцією благочинного Павла Рклицького нащадка знаменитого роду.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll4TDA5emRHVnlMWFp2YzJ0eVpYTmxibk5yWVMxMGMyVnlhM1poTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxUGMzUmxjaTEyYjNOcmNtVnpaVzV6YTJFdGRITmxjbXQyWVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Історико-архітектурні пам'ятки:
- Юр'єва божниця, у ХІ ст. Михайлівську церкву побудував тут Володимир Мономах, а у XII столітті за велінням Юрія Долгорукого (1090—1157) її прикрасили фресковими розписами. Юр'єва божниця належить до переяславської архітектурної школи кінця XI ст.;
- Воскресенська церква (1845).50°57′17″ пн. ш. 30°52′25″ сх. д. / 50.9548453° пн. ш. 30.873642° сх. д.
Культура
У місті працює міський будинок культури.
Значним осередком культури Остра є краєзнавчий музей.
Свого часу на околицях міста знімали кінофільми «Квіти польові» (в зніманні якого брав участь відомий всьому світові гурт «Тріо сім'ї Мареничів»), «Де — 042», «Дачна поїздка сержанта Цибулі», та інші. Під час роботи над кінофільмом в будинку відпочинку перебувала знімальна група на чолі з всесвітньо відомим режисером Микитою Михалковим та актрисою Людмилою Гурченко.
12-14 серпня 2011 року було проведено перший «Остер мото фест», у якому взяли участь байкери України, Росії та Білорусі. Подія такого масштабу викликала неабиякий інтерес у місцевого населення та мешканців навколишніх населених пунктів.
19-20 травня 2012 року було проведено перший «OsterFireFest». Виступали «повелителі вогню» з Києва, Харкова та музичні колективи з Остра, Києва, Чернігова, Козельця, Прилук.
На центральній площі міста регулярно відбуваються народні гуляння приурочені до державних, релігійних та міжнародних свят. Участь беруть естрадні та фольклорні колективи з Будинку культури, будинку творчості дітей та юнацтва, аматорські колективи підприємств та організацій міста.
Освіта та наука
У місті діють:
- Дитячий садок «Оленка»;
- Остерська ЗОШ I—III ступенів № 2 ім. Ю. О. Збанацького;
- Остерська гімназія;
- Остерський коледж будівництва та дизайну;
- Будинок творчості дітей та юнацтва;
- Дитячо-юнацька спортивна школа;
- Дві бібліотеки-філії (для дітей та дорослих) Козелецької ЦБС;
- Міжшкільний навчально-виробничий комбінат;
- Дитяча музична школа;
Відомі люди
- Острянин Яків — український військовий діяч, козацький отаман, один з керівників козацького повстання 1638 року.
- Шумейко Прокіп — сподвижник Хмельницького, ніжинський полковник (1649—1650; 1651).
- Іван Гиря — український військовий діяч, сподвижник Б. Хмельницького, родом з дрібної шляхти Остра.
- Костянтин Дмитрович Солонина — полковник київський (1669—1678, 1687—1688).
- Петро Симоновський — Земський суддя Остерського повіту. 1765 року написав «Короткий опис про козацький малоросійський народ» (більш знаний як «Літопис Розумовського»), у якому виступав проти заходів Російської імперії на знищення української автономії.
- Заболотний Аркадій Мусійович — генеральний хорунжий Армії Української Держави.
- Олександр Безбородько — козацький полковник, член Російської Академії, почесний член Академії Мистецтв, царський сенатор, світліший князь Російської імперії, канцлер уряду Катерини II, мав значний вплив на царя Павла І, добився відновлення Генерального суду і деяких інших установ Гетьманщини, скасованих за Катерини II.
- Володимир Олексійович Бец — український видатний анатом і гістолог, педагог, громадський діяч, професор Київського Університету, член багатьох наукових товариств.
- Володимир Григорович Колесник (1911, м. Остер — 1943, м. Хойники, Білорусь) — Посмертно удостоєний звання Героя Радянського Союзу, лейтенант, командир взводу танків Т-34 68 танкової бригади.
- Дмитро Іванович Коваль (1918, м. Остер — 8 серпня 1943,станиця Кримська Краснодарського краю) — лейтенант, старший пілот 45 винищувального полку. Особисто збив 10 німецьких літаків. Загинув у бою. Посмертно удостоєний звання Героя Радянського Союзу.
- Любенко Ігор Петрович — лауреат Шевченківської премії 1984 року;
- Олександр Михайлович Овчаров (1916, м. Остер — ?) — генерал-майор, під час війни полковник, командир 45 Дністровської гвардійської механізованої бригади. Звання Героя Радянського Союзу удостоєний 28 квітня 1945 року за визволення м. Бухарест (Румунія).
- Іван Платонович Чужой (справжнє Кожич, 30 липня 1889, Остер — 19 квітня 1945, Остер) — український та російський театральний режисер, актор, педагог, заслужений діяч мистецтв Російської Федерації.
- (справжнє Кожич, 1896, Остер — 1955, Остер)- російський театральний режисер, лауреат Державної премії СРСР. Працював у Ленінградському театрі ім. О. Пушкіна. Серед найкращих його робіт вистави «Дон Кіхот» за М. Сервантесом та «Російський ліс» за Л. Леоновим.
- Всеволод Михайлович Зуммер (1885—1970) — український мистецтвознавець, професор історії мистецтв. Проживав в Острі після повернення із середньоазійського заслання.
- Василь Данилович Нефелін (справжнє Нагорський, 13 березня 1907, с. Сваром'я Остерського повіту, нині Київська обл. — 12 травня 1968, м. Остер) — український письменник. Проживав в Острі після повернення з ГУЛАГу. Працював учителем української мови та літератури місцевої середньої школи № 1 та займався творчою роботою. Автор повістей «Будні» та «Ранок його життя», збірок оповідань «Сулонські оповідання» та «Із глибини», у яких оспівав красу рідної Остерщини.
- Василь Андрійович Євдокименко — український художник-ілюстратор. Працював у багатьох українських видавництвах художньої літератури.
- Андрій Іванович Барбарич — видатний український ботанік, доктор біологічних наук, лауреат Державної премії СРСР.
- Анатолій Ілліч Коваль (16 липня 1921, м. Остер — 16 грудня 1974, м. Київ) — український письменник, перекладач, учасник другої світової війни. Закінчив Київський університет імені Т. Г. Шевченка. Автор романів «Любов кличе» (1956), «Дипломанти» (1966), повісті «Хрещений кров'ю батьків» (1960). Похований у Києві.
- Андрій Іванович Колінько (1894, м. Остер — 1979, там само) — український та російський офтальмолог. Доктор медичних наук, професор. Тривалий час працював у провідних московських клініках.
- Семен Зиновійович Копелєв (1913, м. Остер — 1996, м. Москва (РФ) — український учений у галузі літакобудування, доктор технічних наук, лауреат Державної премії України в галузі науки і техніки.
- Михайло Васильович Птуха — видатний український статистик і демограф, академік НАН України, заслужений діяч науки України.
- Микола Костянтинович Холодний — відомий український поет та публіцист, лауреат літературної премії Ватікану, Всеукраїнської премії «Благовіст». У радянські часи друк його творів був під забороною. Щоб вижити, працював учителем у ряді загальноосвітніх шкіл Козелецького району. Жив і похований в м. Остер.
- Яків Іванович Лавренчук (28 вересня 1929, с. Костівці Брусилівського району Житомирської обл. — 5 грудня 2010, м. Остер), заслужений раціоналізатор СРСР, майже сорок років працював у лісовому господарстві України, у тому числі в Остерському лісгоспі з 1965 до 1992 року, де обіймав посади інженера з переробки деревини, головного інженера, головного лісничого.
- Лариса Іванівна Корінь (15 листопада 1952, м. Остер) — український художник-графік, член Національної спілки художників України. Автор багатьох українських ювілейних і пам'ятних монет, поштових марок та інших філателістичних і нумізматичних колекційних експонатів.
- Сергій Поярков — український художник.
- Анна Василівна Щербань — солістка-акордеоністка Національної музичної академії України, лауреат міжнародних та всеукраїнських конкурсів.
- У місті народився Дмитро Бочков — український бібліограф і краєзнавець.
- Остер став останнім притулком видатного чуваського поета Мішші Сеспеля, одному з міських парків знаходиться і його могила.50°57′18″ пн. ш. 30°52′30″ сх. д. / 50.9551017° пн. ш. 30.8748651° сх. д.
- В Острі працював український письменник Юрій Збанацький
- В родині керівника земства Остерського повіту Олександра Десницького народилась відома німецька актриса німого кіно Ксенія Десні.
- Васюк Олег Олександрович (1975—2014) — сержант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
Див. також
Виноски
- Чисельність наявного населення України на 1 січня 2022 року (PDF). ukrstat.gov.ua (укр.). ДЕРЖСТАТ УКРАЇНИ.
- http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/z7503/A005?rdat1=04.02.2018&rf7571=55509
- Чисельність наявного населення України на 1 січня 2022 року (PDF). ukrstat.gov.ua (укр.). ДЕРЖСТАТ УКРАЇНИ.
- Пассек Т. С. Периодизация трипольских поселений // Материалы и исследования по археологии СССР. — М. — Л., 1949. — Вып. 10. — стор. 181
- Карта генералная Киевъской губерніи. Составленная ис Переясловскаго, Міргородскаго и частей Киевскаго, Неженскаго, Гадяцкаго і Прілуцкаго полковъ, разделенная на 11 уездовъ. 1764 // Науковий архів Інституту археології НАН України. (рос. дореф.)
- Остер. Геоінформаційна система місць «Голодомор 1932—1933 років в Україні». Український інститут національної пам'яті. Процитовано 18 червня 2020.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Воскресенська церква (Остер) на www.nedaleko.com.ua[недоступне посилання з липня 2019]
- Тинченко Я. Офіцерський корпус Армії Української Народної Республіки (1917—1921): Наукове видання. — К.: Темпора, 2007. — 165 с.
Джерела та література
- Я. В. Верменич, Д. Я. Вортман. Остер // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2010. — Т. 7 : Мл — О. — С. 676. — .
Література
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Ostr // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1886. — Т. VII. — S. 667. (пол.).— S. 667—674. (пол.)
- І. В. Кузнєцова, вчений секретар Державної академії керівних кадрів культури і мистецтв, м. Київ "Остер крізь віки)(http://who-is-who.com.ua/bookmaket/chernigov/11/105/4.html[недоступне посилання з липня 2019])
- Александрович Митрофан Николаевич (Митро Олелькович) «Остерский уезд. Историческое описание» (Киев 1881 год).
- http://klymenko.in.ua/Other_World/Ukraine.Pivnich_1.htm
- Остер // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Буенос-Айрес, 1962. — Т. 5, кн. X : Літери Ол — Пер. — С. 1254. — 1000 екз.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Остер (місто) |
- Мандри Україною. Остер
- Остер-Центр
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Oste r misto rajonnogo znachennya v Ukrayini u Chernigivskomu rajoni Chernigivskoyi oblasti centr Osterskoyi miskoyi teritorialnoyi gromadi roztashovano na livomu berezi Desni pri vpadanni v neyi richki Oster Naselennya 5564 osib 2022 OsterGerb OstraYur yiva bozhnicyaOsnovni daniKrayina UkrayinaRegion Chernigivska oblastRajon Chernigivskij rajonGromada Osterska miska gromadaZasnovane Persha zgadka 1098 rikMagdeburzke pravo 1662Status mista vid 1961 rokuNaselennya 5564 01 01 2022 povne 5564 01 01 2022 Plosha 14 13 km Poshtovi indeksi 17044 045Telefonnij kod 380 4646Koordinati 50 56 55 pn sh 30 52 52 sh d H G OVisota nad rivnem morya 111 mVodojma r Desna OsterNazva meshkanciv oste rec oste rka oste rciVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya BobrikDo stanciyi 43 kmDo obl resp centru zalizniceyu 158 km avtoshlyahami 80 2 kmDo Kiyeva zalizniceyu 51 km avtoshlyahami 78 6 kmMiska vladaAdresa 17044 Chernigivska obl Chernigivskij r n m Oster vul Nezalezhnosti 21 Oster u Vikishovishi MapaOsterOsterU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Oster IstoriyaZasnuvannya Starodavni freski 12 go stolittya v cerkvi Svyatogo Mihajla Na teritoriyi Ostra i na jogo okolicyah viyavleni poselennya epohi bronzi 2 tis do n e ta gorodishe periodu Kiyivskoyi Rusi H HIII st Na teritoriyi mista v urochishi Bugayivka bulo viyavleno poselennya tripilskoyi kulturi Pam yatka nalezhit do etapu S Vpershe zgaduyetsya v litopisi pid 1098 yak misto na Vstri Grad na Vostri Osterskij Gorodec Yuriyiv grad Zasnovano Velikim knyazem Kiyivskim Volodimirom II Monomahom pid nazvoyu Gorodec piznishe misto perejshlo do jogo sina knyazya Yuriya I Dovgorukogo zasnovnika Moskvi Osterska volost HI HIII st Za legendoyu poselennya slov yan na comu misci isnuvalo ranishe yak forpost na richci Vostri ta centr zboru polyuddya v krayi A pershe ukriplennya zbudovano she za chasiv knyazya Volodimira Velikogo a mozhlivo i za chasiv knyazya Olega bo cya miscevist mala vazhlive strategichne znachennya Same v ti chasi na Rusi z yavivsya visliv Derzhi spis strilu na Vistri propustish voroga pid Ostrom budesh mati sichu pid Kiyevom Cerkva svyatogo Mihayila Oster Yur yeva bozhnicya Pam yatka davnoruskogo zodchestva XI st roztashovana pri v yizdi v Oster z pivdnya na visokomu pagorbi Oster buv roztashovanij na perehresti vazhlivih torgovelnih shlyahiv z pivnichnih knyazivstv do Vizantiyi ta velikoknyazhoyi stolici Kiyeva takozh miscevogo shlyahu po Vostri do Unenizha Ce spriyalo shvidkij rozbudovi mista ale j dodalo tyazhkih viprobuvan V chasi Kiyivskoyi Rusi mistom volodili knyazi Vsevolod Davidovich Yurij I Dovgorukij Vsevolod II Glib I Volodimir III Rostislav Yurijovich Vsevolod Yuriyevich Najbilshe do rozbudovi mista doluchivsya Volodimir II Monomah ta Yurij I Dovgorukij yaki shob zdobuti prihilnist prikrasili hram Arhistratiga Mihajla freskami Oranta Osterska Prichastya yevharistiyi kopiya zberigayetsya v Sofiyi Kiyivskij Svyatih Mihajla ta Gavriyila Zalishki hramu z led vcililim rozpisom zbereglisya do nashogo chasu i ye odniyeyu z semi cinnih pam yatok Livoberezhnoyi Ukrayini yaki zbereglisya do nashogo chasu Za Lavrentiyivskim litopisom ye vidomosti sho v Gorodci na Vstri v 1146 roci pomer knyaz Vsevolod II misce pohovannya nevidomo V chasi Kiyivskoyi Derzhavi misto bulo dekilka raziv zrujnovano pid chas knyazivskih mizhusobic Ostannye rujnuvannya zaznalo pid chas tatarskoyi navali haniv Mengu ta Batiya 1239 1240 rokiv Zgodom viniklo poselennya na misci zrujnovanoyi forteci V toponimici mista zalishilis nazvi Stare misto Gorodishe Starogorodska sloboda Na pochatku XIV stolittya blizhche do Desni viroslo nove poselennya pid nazvoyu Oster Pid vladoyu Velikogo knyazivstva Litovskogo Z 1356 Oster pid vladoyu Velikogo knyazivstva Litovskogo Knyaz Volodimir Olgerdovich stav rozdavati porujnovani gorodi v lenne volodinnya Zemli ta misto Oster otrimav knyaz Yurij Polovec Rozhinovskij yakij poblizu s Rozhniv stvoriv volost na dumku istorikiv Rozhinovske udilne knyazivstvo 1393 roku knyaz Vitovt viddaye Oster svoyemu pribichniku knyazyu Dmitru Sokiri Zgodom chastina zemel navkolo mista Oster viddayetsya Kiyevo Pecherskomu Mihajlivskomu ta Sofijskomu monastiryam A m Oster nalezhalo knyagini Trabskij dochci knyazya Sokiri 1538 roku litovskij vilenskij voyevoda Olbraht Gashtold spriyav budivnictvu v Ostri zamku poblizu starogorodskogo gorodisha ale oskilki ruslo Desni zminyuvalosya a Osterka stavala mensh sudnoplavnoyu z chasom zamok buv perenesenij v miscevist Popivka na misci teperishnoyi sadibi zagalnoosvitnoyi shkoli I III st 2 im Yuriya Zbanackogo yaka staye administrativnim ta religijnim centrom pivdennoyi Chernigivshini U 20 h rokah XVII stolittya mayemo vidomosti sho v misti samovilno poselilos 40 kozakiv yaki vidmovlyalisya nesti povinnosti Chetvero ostryan zgaduyutsya v pershomu kozackomu reyestri she pid chas reformi Stefana Batoriya Osterski boyari ta mishani pidtrimali povstannya Murka ta Nosacha Pavlyuka Z Ostra pohodit rid slavnogo kozackogo vatazhka yakij v 1638 roci stav getmanom i zdijnyav najbilshe do vizvolnoyi vijni 1648 1657 r povstannya Yakova Stefana Ostryanina Prinizhennya zaznavali boyarski ta mishanski rodini tomu predstavniki shlyahetskih rodin Ostryanici Bilikiv Grishkiv Shumejko Nosachiv Yanenkiv stali uchasnikami yak selyansko kozackih povstan tak i Vizvolnoyi vijni pid provodom Bogdana Hmelnickogo U pershij polovini XVII st misto Oster buv centrom Osterskogo starostva zokrema starostoyu buv vidomij Mikolaj Vedmezha laba Potockij znachnim torgovim remisnichim kulturnim oseredkom Pid chas Vizvolnoyi vijni 1648 1657 rokiv misto ne zaznavalo znachnih spustoshen V misti buv sformovanij Osterskij polk ale v 1649 roci vin buv priyednanij do Pereyaslavskogo polku i toj stav nazivatisya Pereyaslavsko Ostryanskij a jogo polkovnik Timofij Nosach buv priznachenij na polkovnictvo v Priluki U 1657 r Oster stav sotennim mistechkom Pereyaslavskogo polku Magdeburzke pravo U 1663 1664 rokah m Oster vitrimav osadu koronnih vijsk na choli z korolem Yanom Kazimirom II Za nadanu dopomogu pid chas oblogi korol Yan Kazimir II nadav mistu privilej na Magdeburzke pravo hocha deyakimi jogo polozhennyami koristuvalisya she z 20 h rokiv XVII stolittya Oster otrimav pravo mati svij magistrat ta vlasnij gerb Na gerbi zobrazheno v zelenomu poli misku bramu z troma vezhami ta zolotim hrestom Gerb svoyim viglyadom nagaduye trizub malij gerb Ukrayini Gerb zatverdzhenij 4 chervnya 1782 roku koli Oster stav zashtatnim mistom Kiyivskogo namisnictva Ostannij viglyad gerba rozrobiv vidomij geraldist Boris Kene v 1865 roci Pro ti daleki podiyi nagaduyut tilki starogorodski kozacki oboronni vali XVII stolittya Z poyavoyu miscevogo samovryaduvannya misto staye vazhlivim gospodarskim ta promislovim centrom U nomu prohodit 4 yarmarki na rik rozvivayetsya cehove virobnictvo cehi riznikiv po derevu pletinnya nevodiv ta sitok buli vidomi vsij Getmanshini V Ostri rozvivayetsya kravectvo chobotarstvo bondarstvo kovalstvo tkactvo kushnirstvo kotlyarstvo goncharstvo ikonopis vinokurnictvo ta inshi remesla 1758 roku majster Ya Pidliskij z pomichnikami vigotoviv 7 yarusnij ikonostas dlya Uspenskogo soboru u Bryansku U XVII st v Ostri prokladayutsya derev yani nastili dlya pishohodiv na vulicyah kanalizaciya z derev yanih trub po yakih voda stikala z visokih chastin mista na nizhchi taki trubi bulo znajdeno pri budivnictvi budinku teperishnoyi miskoyi radi v 1957 roci Bulo dekilka pravoslavnih cerkov Voskresenska Mikolaya Chudotvorcya Petra i Pavla Uspinnya Prisvyatoyi Bogorodici Vozdvizhenska Ivanivska U misti micno osidayut yevrejska virmenska voloshansko moldavska gromadi U lyutomu 1664 roci polski vijska buli vibiti rosijskimi polkami Pislya Andrusivskogo peremir ya 1667 osterska sotnya uvijshla do Kiyivskogo polku U skladi Rosijskoyi imperiyi Budinok i sadiba general lejtenanta V K Solonini 1851 1914 Oster centr park Z 1764 roku pislya teritorialnoyi reformi Kiyivskoyi guberniyi Oster staye povitovim mistom Osterskogo povitu U misti nalichuvalosya 8171 hata prozhivalo 26721 zhiteliv Z 1781 roku povitove misto Osterskogo povitu Kiyivskogo namisnictva Z 1797 zashtatne misto Malorosijskoyi guberniyi z 1802 Chernigivskoyi guberniyi z 1803 povitove misto Chernigivskoyi guberniyi Po Desni povz Oster prohodilo do 1000 barzh ta bajdakiv kozhnogo roku tomu vin ne vtrachaye torgovelno promislovogo znachennya 1815 roku v misti vidkrito Osterske vishe Oleksandrivske uchilishe ta parafiyalne uchilishe v 1839 roci Pislya vvedennya mezhi osilosti dlya yevreyiv Rosijskoyi imperiyi utvoryuyetsya potuzhna yevrejska gromada sered yakoyi bulo bagato kupciv ta remisnikiv Voni v pivnichno zahidnij chastini mista rozbudovuyut svij kagal buduyut sinagogu yaka zbereglas do nashogo chasu Na pochatok XX stolittya yevreyiv v misti Oster prozhivalo do 1000 cholovik a sered remisnikiv ta kupciv voni skladali ponad 50 vidsotkiv U XVIII stolitti zemelni volodinnya navkolo Ostra stali vlasnistyu knyazya O Bezborodka Zemlyami v cij miscevosti volodili takozh predstavniki kozackoyi starshini Zabili Zakrevski ta inshi U roki Zhovtnevogo perevorotu Mogila M K Sespelya do veresnya 1921 roku Kuzmina 1899 1922 rr klasika chuvaskoyi poeziyi Oster bilya budinku kulturi V roki revolyucij ta zhovtnevogo perevorotu tochilasya borotba mizh riznimi socialnimi grupami Aktivnu uchast v cih podiyah vzyali uchast ostryani A Rozanov O Odincov 1917 roku Osterskij radu ocholiv matros V Berilo Z prihodom bilshovickoyi vladi rozpochalisya represiyi ta poneviryannya bilshosti zamozhnih zhiteliv mista Aktivnu upravlinsku robotu v misti provodiv vihodec z s Vipovziv M Vasilenko v majbutnomu ministr finansiv URSR represovanij v 1938 roci Za radyanskoyi vladi bula pozhvavlena kulturno osvitnicka diyalnist Z 1908 roku v misti diyav muzej navchalnih posibnikiv v 1924 roci reformovanij v Osterskij rajonnij krayeznavchij muzej pershim direktorom yakogo stav vidomij gromadskij diyach A Rozanov Z 1920 roku za spriyannya V Ogloblina ta rodini Mezkiv v misti buli vidkriti kursi filial RSU Robitnicho selyanskogo Universitetu yaki v 1926 roci stali Osterskim pedagogichnim tehnikumom im Leonida Glibova Naprikinci 30 rokiv v pomishickij sadibi Shramchenkiv sered yakih buli flotovodci vidkrito sanatorij VMF SRSR V roki vojovnichogo ateyizmu represovani buli svyashennosluzhiteli mista Illya Korejsha Boris Kvasnickij Boris Gnatyuk Takozh derzhavni sluzhbovci M Kolezhuk Ya Petrikej G Sheglovska Z Rikova B Guminskij vikladach Kiyivskogo universitetu Anatolij Rozanov pismennik Vasil Nagorskij Nefelin Golodomor 1932 1933 rokiv Pid chas organizovanogo radyanskoyu vladoyu Golodomoru 1932 1933 rokiv pomerlo shonajmenshe 172 zhiteli mista Naselennya samogo mista postrazhdalo malo ale okolici mista s Tatarovshina s Starogorodka s Yuskova Greblya s Zhukivshina hutori Perci ta Drucke postrazhdali bilshe do 250 ti zhiteliv mista ta okolic Vsogo vid represij ta golodomoru 1930 h rokiv postrazhdalo v misti do 400 cholovik i pislya vijni sklad zhiteliv mista buv faktichno na 50 vidsotkiv novij U roki Drugoyi svitovoyi vijni V roki vijni v 1941roci poblizu mista bilya s Lyubechaniniv rozmistivsya aviacijnij polk yakim komanduvav vidomij lotchik odin z pershih Geroyiv Radyanskogo Soyuzu I Krasnoyurchenko V oboroni mista vidznachivsya zagin samooboroni na choli z nachalnikom miliciyi M Zvyeryevim major V Dobzhinskij ta moryaki storozhovogo korablya Pushkin kiyani Ivan Shafranskij ta Petro Lisovskij V oboroni mista zaginulo 128 voyiniv radyanskoyi armiyi Pid chas okupaciyi v misti pracyuvali pidpriyemstv bula vidkrita gimnaziya ta dityachij sadok v osoblivo prinizlivomu stanovishi buli yevrejski ta ciganski diti Ostersku gimnaziyu v roki okupaciyi ocholyuvav vidomij ukrayinskij etnograf S Kilimnik V Rusi Oporu vidznachilis Ye Ponomar S Reutov Yu Ciba G Adamenko S Mezko M Grabovskij sim yi Valyushkevichiv ta Molchenkiv Vasilyuk V misti ta jogo okolicyah bojovi operaciyi provodila rozviduvalno diversijna grupa pid komanduvannyam Kuzmi Gnidasha partizanski zagoni pid kerivnictvom Yu Zbanackogo S Naumenko P Leonteva Geroyichno borolisya z nacizmom v roki vijni ostryani troye z nih udostoyeni zvannya Geroya Radyanskogo Soyuzu ce A Ovcharov V Kolesnik D Koval ostryanin P Pekur nagorodzhenij trichi Ordenom Slavi vsih troh stupeniv pohovanij v m Oster V vizvolenni mista brali uchast 24 ta gvardijska mehanizovana brigada z 1031 strileckim polkom komandir polkovnik I Novikov Ta chastini 280 yi strileckoyi diviziyi pershim v misto vstupiv 1035 j strileckij polk pid komanduvannyam G Klimenko Vazhlive znachennya vidigrav pontonnij bataljon yakim komanduvav pidpolkovnik G Sklyar Pid chas vizvolennya Kiyeva ginuli sotni tisyach voyiniv tozh visim geroyiv Radyanskogo Soyuzu pohovani v centralnomu parku mista ce M Bilonozhko Ya Birenbojm M Vinokurov D Vorobjov M Lisovij A Petrov I Posadskij O Ribalko Poblizu s Lyubechaniniv karateli zonderkomandi 4 a rozstrilyali 331 mirnogo zhiteli mista 121 voyin radyanskoyi armiyi pohovanij v peredmisti Starogorodka 129 voyiniv pohovano bilya Osterskoyi likarni 60 bilya budinok vidpochinku 7 voyiniv pohovano bilya Voskresenskoyi cerkvi Pislyavoyenne zhittya Mirnij 1945 rik rozpochavsya z represij Organi NKVS vikrili nelegalnu zhinochu organizaciyu na choli z instruktorom RK LKSMU Olgoyu Pavlivnoyu Shevchenko 1921 roku narodzhennya Cinoyu rabskoyi praci zhiteliv mista bulo majzhe povnistyu vidnovleno vsi pidpriyemstva zrujnovani pid chas vijni Ponovleno robotu MTS pekarni likarni protituberkuloznogo dispanseru promartili im Krupskoyi harchokombinatu maslozavodu promkombinatu promartili Rekord lisozavodu Zbuduvali lisozahisnu ta inkubatornu stanciyi vveli novi potuzhnosti na diyuchih pidpriyemstvah 1 veresnya 1945 roku pershi studenti sili za navchalni stoli u shojno vidkritomu Osterskomu budivelnomu tehnikumi sho gotuvav kadri fahivciv dlya promislovogo ta silskogospodarskogo budivnictva Richka Oster u misti Oster Na 1950 rik cherez znachnu kilkist invalidiv vijni yaki prozhivali u rajoni bulo zbilsheno do 140 kilkist lizhko misc v Osterskij likarni a takozh vidkrito poliklinichne viddilennya Zvazhayuchi na veliku kilkist hvorih na tuberkuloz v Ostri zapracyuvav protituberkuloznij dispanser Usogo medichnu dopomogu nadavali 78 medpracivnikiv u tomu chisli 36 likariv 1115 uchniv zdobuvali osvitu v dvoh serednih ta pochatkovij shkoli de yih navchali 68 pedagogiv Krim miskoyi biblioteki dlya doroslih u 1946 roci vidkrila svoyi fondi dlya yunih chitachiv shojno zasnovana Osterska dityacha biblioteka Osoblivistyu pislyavoyennogo Ostra stalo te sho syudi pislya zaslannya vidsidki u stalinskih taborah priyihali na prozhivannya diyachi nauki j kulturi kotrim bulo zaboroneno zhiti blizhche nizh za 100 kilometriv vid Kiyeva a takozh prozhivati v oblasnih centrah Ya zhivu na 101 mu kilometri pisav piznishe poet shistdesyatnik Mikola Holodnij kotrij na pochatku 1970 h rokiv z tih zhe prichin poselivsya u misti 1957 roku misto pidklyuchili do derzhavnoyi elektromerezhi Usi budinki ta pidpriyemstva buli elektrifikovani 1960 roku na bazi promislovoyi artili im Krupskoyi bula stvorena Osterska bavovnyano tkacka fabrika Pidpriyemstvo vipuskalo meblevu plahtu ta kilimovi dorizhki Produkciya fabriki prodavalas u bagatoh mistah Ukrayini ta poza yiyi mezhami U ti zh roki mali popit shvejni virobi masovogo vzhitku ta sitki dlya pakuvannya ovochiv kotri viroblyav Osterskij promkombinat Desna bilya mista Oster V 1961 roci na bazi Kozeleckoyi rajgazeti Rozgornutim frontom bulo stvoreno mizhrajonnu gazetu likviduvavshi pri comu Ostersku i Bobrovicku rajonki Osterskij rajon oficijno bulo likvidovano v 1961 roci prote pracivniki rajkomu ta rajvikonkomu peredavali spravi blizko 2 rokiv i lishe 1963 roku osterski rajonni sluzhbi perestali isnuvati Oster stav mistom rajonnogo pidporyadkuvannya Na toj chas u nomu prozhivali 6400 zhiteliv 1970 roku yih chislo zbilshilosya do 8500 Ce najbilsha kilkist zhiteliv mista za vsyu jogo istoriyu Do rechi do skladu mishan ne vrahovani zhiteli sil Lyubechaniniv Beremecke ta Poliske sho j nini perebuvayut u skladi Osterskoyi miskradi A uzhe z 1979 roku rozpochavsya spad v Ostri prozhivali 8400 meshkanciv U zhovtni 1961 roku Ostru povernuli status mista Nezadovgo do cogo bula likvidovana Starogorodska silska rada Sela Starogorodka ta Yuskova Greblya stali chastinoyu mista a s Lyubechaniniv yake zbereglo status okremogo naselenogo punktu uvijshlo do skladu Osterskoyi miskradi U drugij polovini 1970 h pershij polovini 1980 h rokiv ulitku v Ostri bulo bagatolyudno Desna z yiyi malovnichimi beregami ta chudovimi plyazhami prityaguvali vidpochivalnikiv ne lishe z Kiyeva chi Moskvi ale j meshkanciv Sibiru ta Zapolyar ya Lishe za 1982 rik u budinku vidpochinku Kiyivskogo vijskovogo okrugu ta na turistichnih bazah Oster Desna Mriya Neptun vidpochili ponad 10 tisyach cholovik Prote dlya prostih pracivnikiv rajonu ci zakladi buli nedostupnimi Krim togo vidpochivalniki najmali zhitlo na chas vidpustki u miscevih zhiteliv Garni pributki vid cogo mali ne lishe miskij byudzhet ta zakladi torgivli spozhivchoyi kooperaciyi ale j ostryani ta meshkanci navkolishnih sil Adzhe krim zdachi zhitla v orendu voni prodavali dachnikam znachnu kilkist ovochiv fruktiv ta molokoprodukciyi 1982 roku bulo zbudovane suchasne tripoverhove primishennya serednoyi shkoli U misti zamist troh shkil stala pracyuvati odna Prote ce trivalo nedovgo Novomu molodomu direktoru O Zosimovu ne vdalosya zgurtuvati kolektiv Pochalisya skargi a za nimi perevirki riznih instancij Rajviddil osviti uhvaliv rishennya vidnoviti navchannya u serednij shkoli 2 Tak v Ostri znovu zapracyuvali dva osvityanski zakladi Postupalnij rozvitok mista pripinivsya pislya 26 kvitnya 1986 roku Odnim z naslidkiv katastrofi na Chornobilskij AES stalo te sho Oster potrapiv do IV zoni radioaktivnogo zabrudnennya Buli zakriti turbazi budinok vidpochinku pionerski tabori j navit tubdispanser Potencijni vidpochivalniki nalyakani radiaciyeyu perestali priyizditi do mista Zhiteli osoblivo predstavniki yevrejskoyi obshini ta molod stali zalishati misto Pripinila robotu pristan Oster perestav buti portom Roki Nezalezhnosti i suchasnist Osterska miska rada U pershij polovini 1990 h rokiv buli vvedeni v ekspluataciyu novi korpusi Osterskoyi rajonnoyi likarni z poliklinichnim viddilennyam Ne zumivshi znajti svogo miscya u konkurentnij ekonomici zupinili virobnictvo a to j pripinili isnuvannya majzhe vsi pidpriyemstva mista krim Osterskogo lisgospu Yih todishni ochilniki komunisti brezhnyevskogo gartu zvikli pracyuvati v umovah planovoyi ekonomiki Potribno bulo projti majzhe p yatnadcyat rokiv dlya togo shob ekonomika mista pochala povoli vidrodzhuvatisya Na bagatoh pidpriyemstvah zminilisya vlasniki ta kerivniki kotri perejmenuvali pidpriyemstva j pri comu nadali yim novogo statusu Ostanni p yat rokiv upevneno nabiraye hodu TOV Nadiya stvorene na bazi promkombinata Produkciya pidpriyemstva matraci postilna bilizna tosho kotra realizuyetsya cherez vlasnij firmovij magazin koristuyetsya velikim popitom u zhiteliv ta gostej mista Desho ranishe znajshlo svoye misce na rinku TOV Runo stvorene na bazi bavovnyano tkackoyi fabriki Shvejni virobi kotri tut vigotovlyayutsya pidpriyemstvo realizuye cherez firmovi magazini v Ostri ta Kozelci Rozvivayetsya DP Osterskij lisgosp odne z osnovnih byudzhetoutvoryuyuchih pidpriyemstv rajonu produkciya yakogo realizuyetsya ne lishe v Ukrayini a j postachayetsya do Turechchini Nimechchini ta inshih krayin Oz Solonecke bilya m Oster zahid soncya V ostanni roki stavsya pripliv investicij v ekonomiku mista Pislya rekonstrukciyi viroblyaye produkciyu sho koristuyetsya velikim popitom TOV Ostrateks U misti pracyuye velika kilkist zakladiv torgivli ta gromadskogo harchuvannya kooperativnoyi ta privatnoyi form vlasnosti U 2012 roci bulo vidkrito supermarket merezhi Silpo Pracyuye Osterske spozhivche tovaristvo Nadayut poslugi u riznih galuzyah ekonomiki privatni pidpriyemstva Ninishnij Oster odne z najstarishih mist Ukrayini sogodni perezhivaye ne najkrashi chasi Prodovzhuyetsya demografichna kriza vnaslidok chogo kilkist naselennya shoroku zmenshuyetsya Kultura ta pam yatkiArhitektura Arhitekturne budivnictvo v misti Oster syagaye chasiv Kiyivskoyi Rusi Ceglyana cerkva arhangela Mihajla v m Ostri vidoma za litopisnim ryadkom pid 1152 rokom Koli koaliciya knyaziv vzyala mista litopis govorit i bozhnicyu svyatogo Mihajla vverh buv derevom narublenij Nevidomo yaki roboti provodiv pislya knyazya Volodimira Monomaha knyaz Yurij Volodimirovich Dovgorukij ale do nashih chasiv hram dijshov pid narodnoyu nazvoyu Yuriyeva bozhnicya Naprikinci XVIII stolittya v misti bulo shist hramiv Voskresinnya Hristovo Uspinnya Bogomateri Zdvizhennya Petra ta Pavla Mikoli Chudotvorcya Ivana Predtechi Sered gromadskih sporud sotenna kancelyariya ta magistrat Zbereglisya vidomosti pro zakladennya derev yanoyi Voskresenskoyi cerkvi v 1790 roci i perebudova yiyi v 1845 roci u yakij zbereglas ikona Svyatoyi Varvari napisana na dumku mistectvoznavciv ikonopiscem Vasilem Levchenkom ta jogo druzhinoyu Varvaroyu V chas vojovnichogo ateyizmu v misti Oster buli znisheni cerkva Ivana Predtechi 1746 roku Mihajlivskij sobor zbudovanij v 1814 roci na chest peremogi v vijni z Napoleonom a perebudovana v 1859 roci Uspenska cerkva 1853 roku sho bula usipalniceyu rodu Solonin pohovanij general lejtenant V Solonina Ta Troyicka cerkva 1897 r sho bula zbudovana poblizu Yuriyevoyi bozhnici i bula z cogo roku rezidenciyeyu blagochinnogo Pavla Rklickogo nashadka znamenitogo rodu Voskresenska cerkva v m Oster Istoriko arhitekturni pam yatki Yur yeva bozhnicya u HI st Mihajlivsku cerkvu pobuduvav tut Volodimir Monomah a u XII stolitti za velinnyam Yuriya Dolgorukogo 1090 1157 yiyi prikrasili freskovimi rozpisami Yur yeva bozhnicya nalezhit do pereyaslavskoyi arhitekturnoyi shkoli kincya XI st Voskresenska cerkva 1845 50 57 17 pn sh 30 52 25 sh d 50 9548453 pn sh 30 873642 sh d 50 9548453 30 873642Kultura U misti pracyuye miskij budinok kulturi Znachnim oseredkom kulturi Ostra ye krayeznavchij muzej Svogo chasu na okolicyah mista znimali kinofilmi Kviti polovi v znimanni yakogo brav uchast vidomij vsomu svitovi gurt Trio sim yi Marenichiv De 042 Dachna poyizdka serzhanta Cibuli ta inshi Pid chas roboti nad kinofilmom v budinku vidpochinku perebuvala znimalna grupa na choli z vsesvitno vidomim rezhiserom Mikitoyu Mihalkovim ta aktrisoyu Lyudmiloyu Gurchenko 12 14 serpnya 2011 roku bulo provedeno pershij Oster moto fest u yakomu vzyali uchast bajkeri Ukrayini Rosiyi ta Bilorusi Podiya takogo masshtabu viklikala neabiyakij interes u miscevogo naselennya ta meshkanciv navkolishnih naselenih punktiv 19 20 travnya 2012 roku bulo provedeno pershij OsterFireFest Vistupali poveliteli vognyu z Kiyeva Harkova ta muzichni kolektivi z Ostra Kiyeva Chernigova Kozelcya Priluk Na centralnij ploshi mista regulyarno vidbuvayutsya narodni gulyannya priurocheni do derzhavnih religijnih ta mizhnarodnih svyat Uchast berut estradni ta folklorni kolektivi z Budinku kulturi budinku tvorchosti ditej ta yunactva amatorski kolektivi pidpriyemstv ta organizacij mista Osvita ta naukaU misti diyut Dityachij sadok Olenka Osterska ZOSh I III stupeniv 2 im Yu O Zbanackogo Osterska gimnaziya Osterskij koledzh budivnictva ta dizajnu Budinok tvorchosti ditej ta yunactva Dityacho yunacka sportivna shkola Dvi biblioteki filiyi dlya ditej ta doroslih Kozeleckoyi CBS Mizhshkilnij navchalno virobnichij kombinat Dityacha muzichna shkola Vidomi lyudiOstryanin Yakiv ukrayinskij vijskovij diyach kozackij otaman odin z kerivnikiv kozackogo povstannya 1638 roku Shumejko Prokip spodvizhnik Hmelnickogo nizhinskij polkovnik 1649 1650 1651 Ivan Girya ukrayinskij vijskovij diyach spodvizhnik B Hmelnickogo rodom z dribnoyi shlyahti Ostra Kostyantin Dmitrovich Solonina polkovnik kiyivskij 1669 1678 1687 1688 Petro Simonovskij Zemskij suddya Osterskogo povitu 1765 roku napisav Korotkij opis pro kozackij malorosijskij narod bilsh znanij yak Litopis Rozumovskogo u yakomu vistupav proti zahodiv Rosijskoyi imperiyi na znishennya ukrayinskoyi avtonomiyi Zabolotnij Arkadij Musijovich generalnij horunzhij Armiyi Ukrayinskoyi Derzhavi Oleksandr Bezborodko kozackij polkovnik chlen Rosijskoyi Akademiyi pochesnij chlen Akademiyi Mistectv carskij senator svitlishij knyaz Rosijskoyi imperiyi kancler uryadu Katerini II mav znachnij vpliv na carya Pavla I dobivsya vidnovlennya Generalnogo sudu i deyakih inshih ustanov Getmanshini skasovanih za Katerini II Volodimir Oleksijovich Bec ukrayinskij vidatnij anatom i gistolog pedagog gromadskij diyach profesor Kiyivskogo Universitetu chlen bagatoh naukovih tovaristv Volodimir Grigorovich Kolesnik 1911 m Oster 1943 m Hojniki Bilorus Posmertno udostoyenij zvannya Geroya Radyanskogo Soyuzu lejtenant komandir vzvodu tankiv T 34 68 tankovoyi brigadi Dmitro Ivanovich Koval 1918 m Oster 8 serpnya 1943 stanicya Krimska Krasnodarskogo krayu lejtenant starshij pilot 45 vinishuvalnogo polku Osobisto zbiv 10 nimeckih litakiv Zaginuv u boyu Posmertno udostoyenij zvannya Geroya Radyanskogo Soyuzu Lyubenko Igor Petrovich laureat Shevchenkivskoyi premiyi 1984 roku Oleksandr Mihajlovich Ovcharov 1916 m Oster general major pid chas vijni polkovnik komandir 45 Dnistrovskoyi gvardijskoyi mehanizovanoyi brigadi Zvannya Geroya Radyanskogo Soyuzu udostoyenij 28 kvitnya 1945 roku za vizvolennya m Buharest Rumuniya Ivan Platonovich Chuzhoj spravzhnye Kozhich 30 lipnya 1889 Oster 19 kvitnya 1945 Oster ukrayinskij ta rosijskij teatralnij rezhiser aktor pedagog zasluzhenij diyach mistectv Rosijskoyi Federaciyi spravzhnye Kozhich 1896 Oster 1955 Oster rosijskij teatralnij rezhiser laureat Derzhavnoyi premiyi SRSR Pracyuvav u Leningradskomu teatri im O Pushkina Sered najkrashih jogo robit vistavi Don Kihot za M Servantesom ta Rosijskij lis za L Leonovim Vsevolod Mihajlovich Zummer 1885 1970 ukrayinskij mistectvoznavec profesor istoriyi mistectv Prozhivav v Ostri pislya povernennya iz serednoazijskogo zaslannya Vasil Danilovich Nefelin spravzhnye Nagorskij 13 bereznya 1907 s Svarom ya Osterskogo povitu nini Kiyivska obl 12 travnya 1968 m Oster ukrayinskij pismennik Prozhivav v Ostri pislya povernennya z GULAGu Pracyuvav uchitelem ukrayinskoyi movi ta literaturi miscevoyi serednoyi shkoli 1 ta zajmavsya tvorchoyu robotoyu Avtor povistej Budni ta Ranok jogo zhittya zbirok opovidan Sulonski opovidannya ta Iz glibini u yakih ospivav krasu ridnoyi Ostershini Vasil Andrijovich Yevdokimenko ukrayinskij hudozhnik ilyustrator Pracyuvav u bagatoh ukrayinskih vidavnictvah hudozhnoyi literaturi Andrij Ivanovich Barbarich vidatnij ukrayinskij botanik doktor biologichnih nauk laureat Derzhavnoyi premiyi SRSR Anatolij Illich Koval 16 lipnya 1921 m Oster 16 grudnya 1974 m Kiyiv ukrayinskij pismennik perekladach uchasnik drugoyi svitovoyi vijni Zakinchiv Kiyivskij universitet imeni T G Shevchenka Avtor romaniv Lyubov kliche 1956 Diplomanti 1966 povisti Hreshenij krov yu batkiv 1960 Pohovanij u Kiyevi Andrij Ivanovich Kolinko 1894 m Oster 1979 tam samo ukrayinskij ta rosijskij oftalmolog Doktor medichnih nauk profesor Trivalij chas pracyuvav u providnih moskovskih klinikah Semen Zinovijovich Kopelyev 1913 m Oster 1996 m Moskva RF ukrayinskij uchenij u galuzi litakobuduvannya doktor tehnichnih nauk laureat Derzhavnoyi premiyi Ukrayini v galuzi nauki i tehniki Mihajlo Vasilovich Ptuha vidatnij ukrayinskij statistik i demograf akademik NAN Ukrayini zasluzhenij diyach nauki Ukrayini Mikola Kostyantinovich Holodnij vidomij ukrayinskij poet ta publicist laureat literaturnoyi premiyi Vatikanu Vseukrayinskoyi premiyi Blagovist U radyanski chasi druk jogo tvoriv buv pid zaboronoyu Shob vizhiti pracyuvav uchitelem u ryadi zagalnoosvitnih shkil Kozeleckogo rajonu Zhiv i pohovanij v m Oster Yakiv Ivanovich Lavrenchuk 28 veresnya 1929 s Kostivci Brusilivskogo rajonu Zhitomirskoyi obl 5 grudnya 2010 m Oster zasluzhenij racionalizator SRSR majzhe sorok rokiv pracyuvav u lisovomu gospodarstvi Ukrayini u tomu chisli v Osterskomu lisgospi z 1965 do 1992 roku de obijmav posadi inzhenera z pererobki derevini golovnogo inzhenera golovnogo lisnichogo Larisa Ivanivna Korin 15 listopada 1952 m Oster ukrayinskij hudozhnik grafik chlen Nacionalnoyi spilki hudozhnikiv Ukrayini Avtor bagatoh ukrayinskih yuvilejnih i pam yatnih monet poshtovih marok ta inshih filatelistichnih i numizmatichnih kolekcijnih eksponativ Sergij Poyarkov ukrayinskij hudozhnik Anna Vasilivna Sherban solistka akordeonistka Nacionalnoyi muzichnoyi akademiyi Ukrayini laureat mizhnarodnih ta vseukrayinskih konkursiv U misti narodivsya Dmitro Bochkov ukrayinskij bibliograf i krayeznavec Oster stav ostannim pritulkom vidatnogo chuvaskogo poeta Mishshi Sespelya odnomu z miskih parkiv znahoditsya i jogo mogila 50 57 18 pn sh 30 52 30 sh d 50 9551017 pn sh 30 8748651 sh d 50 9551017 30 8748651 V Ostri pracyuvav ukrayinskij pismennik Yurij Zbanackij V rodini kerivnika zemstva Osterskogo povitu Oleksandra Desnickogo narodilas vidoma nimecka aktrisa nimogo kino Kseniya Desni Vasyuk Oleg Oleksandrovich 1975 2014 serzhant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Div takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Chernigivska oblast Novostroyeniye Oster VinoskiChiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2022 roku PDF ukrstat gov ua ukr DERZhSTAT UKRAYiNI http w1 c1 rada gov ua pls z7503 A005 rdat1 04 02 2018 amp rf7571 55509 Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2022 roku PDF ukrstat gov ua ukr DERZhSTAT UKRAYiNI Passek T S Periodizaciya tripolskih poselenij Materialy i issledovaniya po arheologii SSSR M L 1949 Vyp 10 stor 181 Karta generalnaya Kievskoj gubernii Sostavlennaya is Pereyaslovskago Mirgorodskago i chastej Kievskago Nezhenskago Gadyackago i Priluckago polkov razdelennaya na 11 uezdov 1764 Naukovij arhiv Institutu arheologiyi NAN Ukrayini ros doref Oster Geoinformacijna sistema misc Golodomor 1932 1933 rokiv v Ukrayini Ukrayinskij institut nacionalnoyi pam yati Procitovano 18 chervnya 2020 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Voskresenska cerkva Oster na www nedaleko com ua nedostupne posilannya z lipnya 2019 Tinchenko Ya Oficerskij korpus Armiyi Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki 1917 1921 Naukove vidannya K Tempora 2007 165 s ISBN 966 8201 26 4Dzherela ta literaturaYa V Vermenich D Ya Vortman Oster Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2010 T 7 Ml O S 676 ISBN 978 966 00 1061 1 Literatura Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Ostr Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1886 T VII S 667 pol S 667 674 pol I V Kuznyecova vchenij sekretar Derzhavnoyi akademiyi kerivnih kadriv kulturi i mistectv m Kiyiv Oster kriz viki http who is who com ua bookmaket chernigov 11 105 4 html nedostupne posilannya z lipnya 2019 Aleksandrovich Mitrofan Nikolaevich Mitro Olelkovich Osterskij uezd Istoricheskoe opisanie Kiev 1881 god http klymenko in ua Other World Ukraine Pivnich 1 htm Oster Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Buenos Ajres 1962 T 5 kn X Literi Ol Per S 1254 1000 ekz PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Oster misto Mandri Ukrayinoyu Oster Oster Centr