Орі́хівський райо́н — колишній район на півночі Запорізької області України. Районний центр — місто Оріхів. Площа району — 1590 км². Утворено 1923 року.
Оріхівський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Район на карті Запорізька область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | |||||
Область: | Запорізька область | ||||
Код КОАТУУ: | 2323900000 | ||||
Утворений: | 1923 | ||||
Населення: | ▼ 43 670 (01.11.2020) | ||||
Площа: | 1590 км² | ||||
Густота: | 27.47 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-6141 | ||||
Поштові індекси: | 70500—70562 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | Оріхів | ||||
Міські ради: | 1 | ||||
Селищні ради: | 1 | ||||
Сільські ради: | 22 | ||||
Міста: | 1 | ||||
Смт: | 1 | ||||
Села: | 54 | ||||
Селища: | 4 | ||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Дудніченко Каріна Василівна | ||||
Голова РДА: | Хворостянов Анатолій Анатолійович | ||||
Вебсторінка: | Оріхівська РДА Оріхівська райрада | ||||
Адреса: | 70500, Запорізька обл., Оріхівський район, м. Оріхів, вул. Покровська, 58, 4-40-35 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
На його території розташовано 60 населених пунктів, в тому числі районний центр — місто Оріхів, селище міського типу Комишуваха та 58 населених пунктів, з яких 42 села з чисельністю населення — до 500 осіб, 12 сіл — від 500 до 1000 осіб, 1 село — від 1000 до 1500 осіб, 3 села — від 1500 осіб та 3 села — понад 3000 осіб.
Населені пункти району розташовані на територіях міської, селищної і 22 сільських рад.
Географія
Розташування
Територія Оріхівського району розташована в північно-східній частині Запорізької області. З південного-сходу на північний-захід територію пересікає річка Кінська. Район межує: з півночі з Вільнянським і Новомиколаївським районами, зі сходу — Гуляйпільським і Пологівським, з півдня — з Токмацьким, з заходу — Запорізьким і Василівським районами.
Запорізький район | Вільнянський район | Новомиколаївський район |
Василівський район | ![]() | Гуляйпільський район |
Токмацький район | Пологівський район |
Районний центр знаходиться на відстані 56 км від обласного центру на лівому березі р. Кінська, яка перетинає територію району з південного сходу на північний захід і впадає у Каховське водосховище.
Оріхівський район займає територію 159,8 тисяч гектарів, що становить 5,9 % від загальної площі Запорізької області.
Протікають річки: Кінська довжиною 62,1 км, Мала Токмачка — 6,8 км, Жеребець — 43,7, Комишувата — 13,6 км, Мала Комишувата — 23,2 км, Верхня Терса — 7,6 км. Загальна площа річок становить 405 гектарів.
У межах району розташовані 62 штучні водойми, (ставки) та одне природне озеро загальною площею 444 гектара.
Рельєф
Територія району вкрита густою сіткою балок та вибалок стоку — і характеризує долинно-балочний тип розділу.
Рельєф території землекористування вузько-хвилястий з переважаючим на водорозділах площі схилів над площею плато. Балки тут різної глибини (6-15 метрів). Ширина днищ балок від 20 до 300 метрів, ширина балочних долин від 200 до 800 метрів. Схили балок місцями круті, ускладненої форми вторинної глибинної ерозії.
Рельєф району сформований водозбірними площами р. Конка, що протікає в центрі району, та річками, що впадають в неї: Жеребець, Мала Токмачка, Комишувата, і представлений багато численними балками. Їх схили в значній мірі підлягають дії водної ерозії.
Значна кількість еродованих схилів засаджена лісовими культурами, вершини більшості ярів перекриті водозатримуючими та водовідвідними валами, побудованими в 70-80 роки минулого століття.
Клімат
Територія району належить до першого агрокліматичного району (підтопленням — 1а), який характеризується як теплий та помірно посушливий.
Найбільша кількість опадів випадає в літні місяці, при цьому опади носять липневий характер. Загальна кількість опадів була б достатньою для задоволення потреб рослин в період їх росту, якби вони випадали рівномірно протягом року.
Суттєвий вплив на кліматичні умови чинять вітри. Взимку переважають південні вітри, південно-східні та східні, які зумовлюють ясну, суху та морозну погоду. Влітку переважають північно-західні, північно-східні та північні вітри.
Корисні копалини
Ґрунтові води на водорозділах залягають на глибину 15-20 метрів і майже всюди мінералізовані.
Смуга залізистих порід протягом майже 120 км просліджується між містами Павлоград і Оріхів, це так звана .
Поблизу смт Комишуваха виявлено чимало корисних копалин, які мають промислове значення. Зокрема, тут залягають великі шари залізної руди, а також марганцеві руди, буре вугілля, каоліни, білі кварцові піски і граніти.
Граніт — найпоширеніша порода Українського кристалічного щита, що видобувався в Оріхівському кар'єрі.
Поблизу Оріхова знаходиться одне з найбільших в області родовищ високоякісного формувального піску, який використовується для приготування формотворних та стержневих сумішів при виробництві чавунних та сталевих деталей. Видобуванням формувального піску займається ВАТ «Оріхівський кар'єр формоматеріалів».
Кар'єр знаходиться за 3 кілометри на південь від залізничної станції Оріхівська і розробляється з 1950 року. Основними споживачами цієї сировини є «Азовмаш» (Маріуполь), Кременчуцький сталеливарний завод, Бердянський завод «Південмаш», Запорізький завод «Автобаз».
Проектна потужність кар'єру становить 500 тисяч тонн, яка використовується на 8,0 %. Низький рівень видобутку формувального піску є наслідок відсутності попиту на цю продукцію в Україні.
Історія
1770 року на території сучасної Запорізької області розпочалося будівництво Дніпровської укріпленої лінії, що й поклало початок заселенню краю. Укріплена лінія складалася з 7 фортець. Дві з них, та , розташовувались на території сучасного Оріхівського району. Залишки Нікітінської фортеці у селі Комишуваха збереглися донині.
Уздовж берегів Кінської одна за одною виникають військові слободи, а пізніше і мирні поселення. Саме тоді і виникло поселення, яке згодом стало містом Оріховим. Герб Оріхівського повіту, затверджений у 1844 році, використовувався також як герб Оріхіва
Є декілька версій про походження назви «Оріхів». Одна з версій говорить про те, що більшість переселенців, що розташовувалися на березі Конки, були вихідцями із села Оріхівка Полтавської губернії й на згадку про свою батьківщину назвали нове поселення Оріховим. За іншою версією поселення отримало свою назву від імені балки, в якій росло багато земляних горіхів.
Статус міста Оріхів отримав 1801 року — першим на території сучасної Запорізької області.
Оріхівський район створено згідно з Постановою Всеукраїнського Центрального Виконавчого Комітету від 20 березня 1923 року «Про адміністративно-територіальний поділ Катеринославщини». Центром його став Оріхів, який тоді знов віднесений до розряду селищ міського типу. До району увійшли Оріхівська, Малотокмачанська, Білогір'ївська і Преображенська волості. Згодом район охоплював 14 сільських рад, 69 населених пунктів. У 30-х роках XX-го століття населення району становило 37050 осіб, а землі — 69509 десятин. Українського населення було 93 %, російського — 3 %, євреїв — 2 %, решта — 2 %.
На даному етапі Оріхівський район був один із найбільших у Запорізькій області. Провідна роль в економіці району належала і належить зараз сільському господарству.
До утворення колгоспів селяни у 1923—1924 роках об'єднуються у комуни, артілі, товариства по спільній обробці землі. Так було утворено 5 сільськогосподарських артілей — «Свідомість», «Зоря нового життя», «Свобода», «Нова зоря». У 1929 році на території села Жеребець (нині село Таврійське) була створена артіль ім.30-ї Іркутської дивізії, у с. Мала Токмачка — ім.3-го Інтернаціоналу, у с. Омельник — артіль «Сигнал», комуна «Свобода».
У 1929 році на Оріхівщині був організований перший колгосп, який називався «Червоний сівач», першим головою нового колгоспу був Дігтяренко І. П. В наступному році ще одна сільгоспартіль об'єднала селян-одноосібників в колгосп ім.12-річчя Жовтня. Його головою був обраний Лобач І. О. Вже в 1935 році ці господарства стали найкращими в районі, були занесені на обласну Дошку Подяки.
У грудні 1932 року низка керівників району була засуджена по так званій «Оріхівській справі», відкритій в Україні, яку очолював В'ячеслав Молотов. Вони звинувачувались у тому, що «чинили злісний саботаж хлібозаготівлі».
Велику роль в організаційному, господарському зміцненні колгоспів відіграли створені у 1930 році машинно-тракторні станції. На початку 1940 року машинний парк МТС налічував 70 тракторів і 58 комбайнів, що дало змогу селянам безперебійно засівати поля і вчасно збирати врожаї. У квітні 1958 року Оріхівська, Жеребецька і Малотокмачанська МТС були реорганізовані в Оріхівську ремонтно-технічну станцію, перейменовану у 1961 році в Оріхівське районне управління «Сільгосптехніка».
Одним з основних промислових підприємств став авторемонтний завод, утворений у 1937 році на базі міжрайонної майстерні по ремонту сільськогосподарської техніки. Завод займався в основному ремонтом автомобілів та двигунів до них. З 1951 року змінилася номенклатура виробів. Завод почав спеціалізуватися на випуску обладнання для тваринницьких ферм (підвісних доріжок, кормозапарників тощо). Корінна реконструкція вже механічного заводу відбулася наприкінці 50-х на початку 60-х років. Вступили до ладу нові цехи, оснащені найсучаснішим на той час обладнанням, збільшився обсяг виробництва. З 1961 року мехзавод перейменований у завод .
Продукція заводу користувалася попитом як в нашій країні так і за кордоном. «Орсільмаш» брав участь у республіканських і міжнародних виставках сільськогосподарської техніки. 1955 року був учасником Всесоюзної сільськогосподарської виставки у Москві і нагороджений медаллю.
Крім цього заводу, існували 6 борошномельних вітряків, 10 кравецьких майстерень, 15 чоботарних, 4 ковальських, 3 слюсарних, 6 жерстяних, 15 по обробці дерева і 3 овчинних.
В період перших п'ятирічок в місті та районі продовжується подальше піднесення промисловості, сільського господарства. Одним із важливих завдань, що забезпечували виконання п'ятирічок, були питання підготовки промислових кадрів, перш за все будівельників. Для швидкої підготовки кадрів були створені ЦІПи (центральні інститути праці).
Такий інститут був створений і в Оріхові, розташовувався він в приміщенні по вул. Карла Маркса.
Високих показників в районі добилися колективи заводів «Орсільмаш», ремонтно-механічного, металовиробів, швейної фабрики, райпобуткомбінату, маслозаводу, «Сільгосптехніка».
Швидкими темпами зростало будівництво житлових і культурно-побутових об'єктів.
Значних успіхів було досягнуто в сфері сільського господарства. Спеціалізація сільськогосподарського виробництва вплинула на його інтенсифікацію. У тваринництві у 60-70 роки було створено 7 спеціалізованих господарств: три по відгодівлі великої рогатої худоби, два — свиней і два — птиці. Спецгоспи щороку продавали державі понад 61 % загальної кількості м'яса, запланованого для всіх колгоспів і радгоспів району.
В господарствах району широко впроваджувалася комплексна механізація і нова технологія вирощування найбільш трудомістких культур. Механізовано більшість тваринницьких ферм. Майже всюди налагоджено механізоване водопостачання, все ширше застосовувалося автоматичне доїння, вирішувалося питання з кормоприготуванням. Набагато зріс загальний обсяг виробництва сільськогосподарської продукції.
Не пройшла осторонь Оріхівського району Німецько-радянська війна.
У перші ж дні війни близько двох тисяч жителів району стали на захист Батьківщини, всього за час війни на фронті знаходилося 11 тисяч мешканців району, майже сім тисяч осіб загинули в боях.
В липні 1941 року в м. Оріхові формується 226-95 гвардійська стрілецька дивізія, в приміщенні нинішньої СШ № 2 розгорнув свою роботу пересувний польовий шпиталь, очолюваний головним лікарем Центральної районної лікарні Лукашевичем В. М. 4 жовтня 1941 р. Оріхівський район був окупований фашистськими військами. Ворог відразу почав розправу над мирним населенням в м. Оріхові.
В період окупації розгорнули свою роботу підпільна група та партизанський загін, в місті діяла молодіжна група «Щит».
В селищі Комишуваха діяла підпільна група, що мала прямий зв'язок з Оріхівським партизанським загоном, в селах Таврійське, Юрківка патріотична група з 13 осіб чинила активний опір ворогу.
У травні 1942 — квітні 1943 рр. в плавнях діяла підпільна диверсійна група, яку очолював Проскура.
17 квітня 1943 року на околицю Новоданилівки була висаджена диверсійно-розвідувальна група на чолі з Хрустальковим. Всі члени групи загинули.
19 вересня 1943 року передовий механізований загін на чолі з Сухановим увійшов до міста й розпочалася запекла боротьба за його визволення. Бій тривав до пізнього вечора, фашистам довелося відступити, місто було звільнене, закінчилася його окупація. У наступні чотири дні район повністю був звільнений від окупантів.
За час боротьби з німецько-фашистськими загарбниками сім мешканців району були удостоєні звання Героя Радянського Союзу.
Подвиги земляків на різних фронтах і визволителів району увічнено у назвах вулиць, меморіальних комплексах, обелісках і монументах.
У 1943 році було організовано два радгоспи: «Оріхівський» та радгосп ім. Димитрова, який у 1963 році був перейменований у птахорадгосп. На початку 50-х років оріхівці відновили всі промислові підприємства та сільське господарство; освоїли довоєнні посівні площі і відновили тваринницькі ферми; перевищили довоєнний рівень виробництва.
У 1950 році у зв'язку з укрупненням сільськогосподарських артілей колгоспи Оріхова об'єдналися з господарствами сусідніх сіл: Новоданилівки, Новопавлівки і відійшли від міста.
Згідно з Указом Президії Верховної Ради УРСР від 30 грудня 1962 року «Про реєстрацію району» був ліквідований Комишуваський район. Його територія увійшла до складу Оріхівського району.
60-80-ті роки XX століття були періодом інтенсивного розвитку району і міста Оріхова. В цей час швидких темпів набуває розширення тваринницької галузі. З 1975 розпочали роботу птахорадгосп «Мирний» і птахофабрика с. Нестерянка.
У 1924—1925 навчальних роках окрім існуючих шести початкових шкіл працювала семирічна. Для неграмотних були організовані школи-лікбези та хати-читальні. Велику роль у підготовці вчителів відіграла педагогічна профшкола, створена у 1925 році. З жовтня 1920 року розпочав своє літочислення сільськогосподарський технікум, який називався агротехнічною школою. В 1930 році він був реорганізований в Оріхівський агротехнічний технікум.
У 1936 рік була повністю ліквідована неграмотність серед дорослого населення, здійснювалася загальна семилітня освіта і почався перехід до середньої.
Історія створення культосвітніх закладів району починається з 1923 року, коли було відкрито 10 сільських клубів, а вже 1925 році їх налічувалося понад 33.
У 1923 році відкрилась районна бібліотека. Протягом 30-40-х років в районі зростає мережа сільських та колгоспних бібліотек. На сьогодні в районі діє 27 бібліотек, які обслуговують всі категорії читачів.
У 1937 році відкрився кінотеатр на 400 місць, у 1961 році в місті відкрита дитяча музична школа, пізніше такі школи були відкриті в смт. Комишуваха і в селі Нестерянка.
У 1972 році, на честь 29-ї річниці визволення міста та району від німецько-фашистських загарбників, відкрито краєзнавчий музей, який з 1993 року набув статусу державного.
Адміністративний устрій
Адміністративно-територіально район поділяється на 1 міську раду, 1 селищну раду і 22 сільських рад, які об'єднують 60 населених пунктів та підпорядковані Оріхівській районній раді. Адміністративний центр — місто Оріхів.
Економіка
Промисловий потенціал Оріхівського району становлять 11 підприємств різної форми власності. Основу промислової галузі складають підприємства переробної промисловості (8 підприємств з 11). Значну питому вагу серед них займають підприємства харчової промисловості, насамперед, ВАТ «Оріхівський хлібокомбінат».
Землекористування району становить 159,8 тис. га. В районі створено багатоукладну систему господарювання: всього в районі працює 261 сільськогосподарське підприємство, в тому числі: 9 державних підприємств, 2 приватних підприємства, 52 господарських товариства та 198 фермерських господарств. Фермерські господарства обробляють площу 30,5 тис. га, з них в постійному користуванні 6,3 тис.га.
Підприємства
- ВАТ
- ПП «Будтрансгаз»
- ВАТ «Машбудконструкція»
- Оріхівська виправна колонія № 88
- ВАТ «Оріхівський Кар'єр Формувальних Матеріалів»
- ВАТ «Оріхівська швейна фабрика» (орендує ТОВ «МІК»)
- Запорізький експериментальний завод транспортних засобів
- ВАТ Хлібоприймальне Підприємство «Фісаківське»
- ТОВ Виробниче Об'єднання «Будгаз»
- ПП «Птахофабрика Прилуцького»
- ТОВ «Агропром Трейд-Лтд»
- ТОВ «Техагроснаб-3000»
- ТОВ «Агротех»
- КП «Малотокмачанське»
- ВАТ «Нестерянська Птахофабрика»
Транспорт
Територією району проходить автошлях національного значення Н08 Бориспіль — Запоріжжя — Маріуполь та залізнична лінія Запоріжжя II — Пологи. В межах району розташовані 5 залізничних станцій: Кирпотине, Фісаки, Обща, Оріхівська та Мала Токмачка. Довжина залізниці — 63,0 км.
Автобусне сполучення між населеними пунктами району здійснюють ВАТ «Магістраль», ВАТ «Автотранспортне підприємство № 12327» та приватні підприємці, які обслуговують сполучення «Оріхів — Запоріжжя».
На території району розташовано 861,57 км автомобільних доріг, з твердим покриттям — 665,54 км в. т. ч.:
- автодороги місцевого значення — 446,5 км, з твердим покриттям — 421,6 км;
- комунальні дороги — 415,07 км, з твердим покриттям — 243,94 км.
- автобусна станція — «Оріхівська».
Порти, аеропорти та морські вокзали відсутні.
Загальна довжина газопроводів територією колишнього Оріхівського району становить 458,5 км. Нафто- та продуктопроводи відсутні.
Населення
- Розподіл населення за віком та статтю (2001)
Стать | Всього | До 15 років | 15-24 | 25-44 | 45-64 | 65-85 | Понад 85 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Чоловіки | 25 122 | 4646 | 3731 | 7467 | 6480 | 2709 | 89 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Жінки | 29 340 | 4451 | 3614 | 7544 | 7754 | 5464 | 513 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
За переписом 2001 року розподіл мешканців району за рідною мовою був наступним:
- українська — 91,37 %
- російська — 8,17 %
- білоруська — 0,12 %
- вірменська — 0,10 %
- румунська — 0,03 %
Станом на 01.01.2010 в Оріхівському районі чисельність наявного населення становила 48,2 тис. осіб (в тому числі 27,1 тисяч сільського населення), на 1 жовтня 2013 — 47 005 осіб.
Станом на січень 2015 року тут мешкало 46 558 осіб, з них міського — 20 435, сільського — 26 123 осіб.
Соціальна сфера
В районі функціонує 32 заклади освіти: І ступеня — одна ; II ступеня — 10; І-III ступенів — 13; НВК — 6; одна гімназія; одна спеціалізована різнопрофільна загальноосвітня школа Навчальний 2008—2009 рік закінчило 4463 учні.
На території району працює 12 закладів охорони здоров'я на 239 ліжок та 21 ФАП. Забезпеченість населення ліжко-місцями становить 48,2 ліжко/місць на 10,0 тис. осіб. По принципу сімейної медицини працюють 8 лікарських амбулаторій, населення обслуговують 142 сімейних лікаря.
Ліжковий фонд лікувально—профілактичних закладів склав 239 ліжок, що на рівні 2008 року; забезпеченість населення 48,2 на 10 тис. населення.
До мережі закладів культури входять 26 клубних закладів, 30 бібліотек, 3 дитячі музичні школи та художня школа, краєзнавчий музей, 5 «народних» та 3 зразкових аматорських колективи.
Туристичний потенціал
Території та об'єкти природно-заповідного фонду
- Ботанічний заказник «Юрківська гора»
- Ландшафтний заказник «Балка Панютинська»
- Ботанічний заказник «Балка Білоглинка»
- Ботанічний заказник «Урочище Мала Токмачка»
- Ландшафтний заказник «Цілинна лощина з ярами»
- Ботанічний заказник «Балка Бабакова»
- Ентомологічний заказник «Балка Сидельникова»
- Ентомологічний заказник «Балка Норова»
- Ландшафтний заказник «Вигін Чабанка»
- Ентомологічний заказник «Балка Оріхівська»
- Ландшафтний заказник «Юрковський лиман»
- Ландшафтний заказник «Урочище Жовта круча»
- Ентомологічний заказник «Балка Чуграєва»
- Ботанічний заказник «Урочище Преображенське»
- Балка Велика кам'яна
- Віковий дуб черешчатий
- Ландшафтний заказник «Балка Драна»
- Ландшафтний заказник «Балка Зеленянська»
- Ландшафтний заказник «Жовтокручанська Балка»
- Ландшафтний заказник «Балка Новотроїцька»
- Ландшафтний заказник «Балка Нестерянська»
- Ландшафтний заказник «Балка Отріщанська»
- Ландшафтний заказник «Балка Широка»
- Ландшафтний заказник «Балка Новоіванівська»
- Ландшафтний заказник «Балка Кущовська»
Історико-культурні та археологічні пам'ятки
- Братська могила петроградських і московських курсантів, 1920 р.
- Курганний могильник «Шаврова могила»
- Поселення «Мечеть-могила»
Історико-архітектурні споруди
- Залишки Микитинської фортеці
- Торговельні ряди
- Будинок Генріха Янцена
- Комплекс споруд жіночої гімназії та чоловічого реального училища
- Будинок міської управи
- Земська школа (поч. XX ст.)
Політика
25 травня 2014 року відбулися Президентські вибори України. У межах Оріхівського району було створено 39 виборчих дільниць. Явка на виборах складала — 49,74 % (проголосували 19 309 із 38 817 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав Петро Порошенко — 34,10 % (6 584 виборців); Юлія Тимошенко — 15,19 % (2 934 виборців), Сергій Тігіпко — 10,39 % (2 007 виборців), Олег Ляшко — 6,91 % (1 335 виборців), Михайло Добкін — 6,57 % (1 268 виборців), Анатолій Гриценко — 5,73 % (1 106 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 2,41 %.
Примітки
- Розпорядження Президента України від 28 лютого 2020 року № 161/2020-рп «Про призначення А.Хворостянова головою Оріхівської районної державної адміністрації Запорізької області»
- Крылов Н. В. Городские гербы Таврической губернии // Мелітопольський краєзнавчий журнал, 2018,№ 12, с. 66-70
- Адміністративно-територіальний устрій Оріхівського району [ 19 червня 2014 у Wayback Machine.] на сайті Верховної Ради України
- Розподіл населення за статтю та віком, середній вік населення, Запорізька область (осіб) - Регіон, 5 річні вікові групи, Рік, Категорія населення , Стать [Населення за статтю та віком…2001] (укр.). Державна служба статистики України.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - . Архів оригіналу за 6 жовтня 2013. Процитовано 23 червня 2016.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 30 листопада 2016. Процитовано 23 червня 2016.
- . Архів оригіналу за 24 лютого 2015. Процитовано 24 лютого 2015.
- . Архів оригіналу за 26 лютого 2015. Процитовано 26 лютого 2015.
- ПроКом, ТОВ НВП. . www.cvk.gov.ua. Архів оригіналу за 27 лютого 2018. Процитовано 8 квітня 2016.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Оріхівський район |
- Оріхів — Інформаційно-пізнавальний портал | Запорізька область у складі УРСР [ 11 листопада 2012 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Запорізька область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1970. — 765 с.)
- Облікова картка району на сайті Верховної Ради
- Оріхівський район — економіка району, органи влади, підприємства, селищні ради [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ori hivskij rajo n kolishnij rajon na pivnochi Zaporizkoyi oblasti Ukrayini Rajonnij centr misto Orihiv Plosha rajonu 1590 km Utvoreno 1923 roku Orihivskij rajon administrativno teritorialna odinicya Gerb Prapor Rajon na karti Zaporizka oblast Osnovni dani Krayina Ukrayina Oblast Zaporizka oblast Kod KOATUU 2323900000 Utvorenij 1923 Naselennya 43 670 01 11 2020 Plosha 1590 km Gustota 27 47 osib km Tel kod 380 6141 Poshtovi indeksi 70500 70562 Naseleni punkti ta radi Rajonnij centr Orihiv Miski radi 1 Selishni radi 1 Silski radi 22 Mista 1 Smt 1 Sela 54 Selisha 4 Rajonna vlada Golova radi Dudnichenko Karina Vasilivna Golova RDA Hvorostyanov Anatolij Anatolijovich Vebstorinka Orihivska RDA Orihivska rajrada Adresa 70500 Zaporizka obl Orihivskij rajon m Orihiv vul Pokrovska 58 4 40 35 Mapa Orihivskij rajon u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Orihivskij Na jogo teritoriyi roztashovano 60 naselenih punktiv v tomu chisli rajonnij centr misto Orihiv selishe miskogo tipu Komishuvaha ta 58 naselenih punktiv z yakih 42 sela z chiselnistyu naselennya do 500 osib 12 sil vid 500 do 1000 osib 1 selo vid 1000 do 1500 osib 3 sela vid 1500 osib ta 3 sela ponad 3000 osib Naseleni punkti rajonu roztashovani na teritoriyah miskoyi selishnoyi i 22 silskih rad GeografiyaRoztashuvannya Teritoriya Orihivskogo rajonu roztashovana v pivnichno shidnij chastini Zaporizkoyi oblasti Z pivdennogo shodu na pivnichnij zahid teritoriyu peresikaye richka Kinska Rajon mezhuye z pivnochi z Vilnyanskim i Novomikolayivskim rajonami zi shodu Gulyajpilskim i Pologivskim z pivdnya z Tokmackim z zahodu Zaporizkim i Vasilivskim rajonami Zaporizkij rajon Vilnyanskij rajon Novomikolayivskij rajon Vasilivskij rajon Gulyajpilskij rajon Tokmackij rajon Pologivskij rajon Rajonnij centr znahoditsya na vidstani 56 km vid oblasnogo centru na livomu berezi r Kinska yaka peretinaye teritoriyu rajonu z pivdennogo shodu na pivnichnij zahid i vpadaye u Kahovske vodoshovishe Orihivskij rajon zajmaye teritoriyu 159 8 tisyach gektariv sho stanovit 5 9 vid zagalnoyi ploshi Zaporizkoyi oblasti Protikayut richki Kinska dovzhinoyu 62 1 km Mala Tokmachka 6 8 km Zherebec 43 7 Komishuvata 13 6 km Mala Komishuvata 23 2 km Verhnya Tersa 7 6 km Zagalna plosha richok stanovit 405 gektariv U mezhah rajonu roztashovani 62 shtuchni vodojmi stavki ta odne prirodne ozero zagalnoyu plosheyu 444 gektara Relyef Teritoriya rajonu vkrita gustoyu sitkoyu balok ta vibalok stoku i harakterizuye dolinno balochnij tip rozdilu Relyef teritoriyi zemlekoristuvannya vuzko hvilyastij z perevazhayuchim na vodorozdilah ploshi shiliv nad plosheyu plato Balki tut riznoyi glibini 6 15 metriv Shirina dnish balok vid 20 do 300 metriv shirina balochnih dolin vid 200 do 800 metriv Shili balok miscyami kruti uskladnenoyi formi vtorinnoyi glibinnoyi eroziyi Relyef rajonu sformovanij vodozbirnimi ploshami r Konka sho protikaye v centri rajonu ta richkami sho vpadayut v neyi Zherebec Mala Tokmachka Komishuvata i predstavlenij bagato chislennimi balkami Yih shili v znachnij miri pidlyagayut diyi vodnoyi eroziyi Znachna kilkist erodovanih shiliv zasadzhena lisovimi kulturami vershini bilshosti yariv perekriti vodozatrimuyuchimi ta vodovidvidnimi valami pobudovanimi v 70 80 roki minulogo stolittya Klimat Teritoriya rajonu nalezhit do pershogo agroklimatichnogo rajonu pidtoplennyam 1a yakij harakterizuyetsya yak teplij ta pomirno posushlivij Najbilsha kilkist opadiv vipadaye v litni misyaci pri comu opadi nosyat lipnevij harakter Zagalna kilkist opadiv bula b dostatnoyu dlya zadovolennya potreb roslin v period yih rostu yakbi voni vipadali rivnomirno protyagom roku Suttyevij vpliv na klimatichni umovi chinyat vitri Vzimku perevazhayut pivdenni vitri pivdenno shidni ta shidni yaki zumovlyuyut yasnu suhu ta moroznu pogodu Vlitku perevazhayut pivnichno zahidni pivnichno shidni ta pivnichni vitri Korisni kopalini Gruntovi vodi na vodorozdilah zalyagayut na glibinu 15 20 metriv i majzhe vsyudi mineralizovani Smuga zalizistih porid protyagom majzhe 120 km proslidzhuyetsya mizh mistami Pavlograd i Orihiv ce tak zvana Poblizu smt Komishuvaha viyavleno chimalo korisnih kopalin yaki mayut promislove znachennya Zokrema tut zalyagayut veliki shari zaliznoyi rudi a takozh margancevi rudi bure vugillya kaolini bili kvarcovi piski i graniti Granit najposhirenisha poroda Ukrayinskogo kristalichnogo shita sho vidobuvavsya v Orihivskomu kar yeri Poblizu Orihova znahoditsya odne z najbilshih v oblasti rodovish visokoyakisnogo formuvalnogo pisku yakij vikoristovuyetsya dlya prigotuvannya formotvornih ta sterzhnevih sumishiv pri virobnictvi chavunnih ta stalevih detalej Vidobuvannyam formuvalnogo pisku zajmayetsya VAT Orihivskij kar yer formomaterialiv Kar yer znahoditsya za 3 kilometri na pivden vid zaliznichnoyi stanciyi Orihivska i rozroblyayetsya z 1950 roku Osnovnimi spozhivachami ciyeyi sirovini ye Azovmash Mariupol Kremenchuckij stalelivarnij zavod Berdyanskij zavod Pivdenmash Zaporizkij zavod Avtobaz Proektna potuzhnist kar yeru stanovit 500 tisyach tonn yaka vikoristovuyetsya na 8 0 Nizkij riven vidobutku formuvalnogo pisku ye naslidok vidsutnosti popitu na cyu produkciyu v Ukrayini Istoriya1770 roku na teritoriyi suchasnoyi Zaporizkoyi oblasti rozpochalosya budivnictvo Dniprovskoyi ukriplenoyi liniyi sho j poklalo pochatok zaselennyu krayu Ukriplena liniya skladalasya z 7 fortec Dvi z nih ta roztashovuvalis na teritoriyi suchasnogo Orihivskogo rajonu Zalishki Nikitinskoyi forteci u seli Komishuvaha zbereglisya donini Uzdovzh beregiv Kinskoyi odna za odnoyu vinikayut vijskovi slobodi a piznishe i mirni poselennya Same todi i viniklo poselennya yake zgodom stalo mistom Orihovim Gerb Orihivskogo povitu zatverdzhenij u 1844 roci vikoristovuvavsya takozh yak gerb Orihiva Ye dekilka versij pro pohodzhennya nazvi Orihiv Odna z versij govorit pro te sho bilshist pereselenciv sho roztashovuvalisya na berezi Konki buli vihidcyami iz sela Orihivka Poltavskoyi guberniyi j na zgadku pro svoyu batkivshinu nazvali nove poselennya Orihovim Za inshoyu versiyeyu poselennya otrimalo svoyu nazvu vid imeni balki v yakij roslo bagato zemlyanih gorihiv Status mista Orihiv otrimav 1801 roku pershim na teritoriyi suchasnoyi Zaporizkoyi oblasti Orihivskij rajon stvoreno zgidno z Postanovoyu Vseukrayinskogo Centralnogo Vikonavchogo Komitetu vid 20 bereznya 1923 roku Pro administrativno teritorialnij podil Katerinoslavshini Centrom jogo stav Orihiv yakij todi znov vidnesenij do rozryadu selish miskogo tipu Do rajonu uvijshli Orihivska Malotokmachanska Bilogir yivska i Preobrazhenska volosti Zgodom rajon ohoplyuvav 14 silskih rad 69 naselenih punktiv U 30 h rokah XX go stolittya naselennya rajonu stanovilo 37050 osib a zemli 69509 desyatin Ukrayinskogo naselennya bulo 93 rosijskogo 3 yevreyiv 2 reshta 2 Na danomu etapi Orihivskij rajon buv odin iz najbilshih u Zaporizkij oblasti Providna rol v ekonomici rajonu nalezhala i nalezhit zaraz silskomu gospodarstvu Do utvorennya kolgospiv selyani u 1923 1924 rokah ob yednuyutsya u komuni artili tovaristva po spilnij obrobci zemli Tak bulo utvoreno 5 silskogospodarskih artilej Svidomist Zorya novogo zhittya Svoboda Nova zorya U 1929 roci na teritoriyi sela Zherebec nini selo Tavrijske bula stvorena artil im 30 yi Irkutskoyi diviziyi u s Mala Tokmachka im 3 go Internacionalu u s Omelnik artil Signal komuna Svoboda U 1929 roci na Orihivshini buv organizovanij pershij kolgosp yakij nazivavsya Chervonij sivach pershim golovoyu novogo kolgospu buv Digtyarenko I P V nastupnomu roci she odna silgospartil ob yednala selyan odnoosibnikiv v kolgosp im 12 richchya Zhovtnya Jogo golovoyu buv obranij Lobach I O Vzhe v 1935 roci ci gospodarstva stali najkrashimi v rajoni buli zaneseni na oblasnu Doshku Podyaki U grudni 1932 roku nizka kerivnikiv rajonu bula zasudzhena po tak zvanij Orihivskij spravi vidkritij v Ukrayini yaku ocholyuvav V yacheslav Molotov Voni zvinuvachuvalis u tomu sho chinili zlisnij sabotazh hlibozagotivli Veliku rol v organizacijnomu gospodarskomu zmicnenni kolgospiv vidigrali stvoreni u 1930 roci mashinno traktorni stanciyi Na pochatku 1940 roku mashinnij park MTS nalichuvav 70 traktoriv i 58 kombajniv sho dalo zmogu selyanam bezperebijno zasivati polya i vchasno zbirati vrozhayi U kvitni 1958 roku Orihivska Zherebecka i Malotokmachanska MTS buli reorganizovani v Orihivsku remontno tehnichnu stanciyu perejmenovanu u 1961 roci v Orihivske rajonne upravlinnya Silgosptehnika Odnim z osnovnih promislovih pidpriyemstv stav avtoremontnij zavod utvorenij u 1937 roci na bazi mizhrajonnoyi majsterni po remontu silskogospodarskoyi tehniki Zavod zajmavsya v osnovnomu remontom avtomobiliv ta dviguniv do nih Z 1951 roku zminilasya nomenklatura virobiv Zavod pochav specializuvatisya na vipusku obladnannya dlya tvarinnickih ferm pidvisnih dorizhok kormozaparnikiv tosho Korinna rekonstrukciya vzhe mehanichnogo zavodu vidbulasya naprikinci 50 h na pochatku 60 h rokiv Vstupili do ladu novi cehi osnasheni najsuchasnishim na toj chas obladnannyam zbilshivsya obsyag virobnictva Z 1961 roku mehzavod perejmenovanij u zavod Produkciya zavodu koristuvalasya popitom yak v nashij krayini tak i za kordonom Orsilmash brav uchast u respublikanskih i mizhnarodnih vistavkah silskogospodarskoyi tehniki 1955 roku buv uchasnikom Vsesoyuznoyi silskogospodarskoyi vistavki u Moskvi i nagorodzhenij medallyu Krim cogo zavodu isnuvali 6 boroshnomelnih vitryakiv 10 kraveckih majsteren 15 chobotarnih 4 kovalskih 3 slyusarnih 6 zherstyanih 15 po obrobci dereva i 3 ovchinnih V period pershih p yatirichok v misti ta rajoni prodovzhuyetsya podalshe pidnesennya promislovosti silskogo gospodarstva Odnim iz vazhlivih zavdan sho zabezpechuvali vikonannya p yatirichok buli pitannya pidgotovki promislovih kadriv persh za vse budivelnikiv Dlya shvidkoyi pidgotovki kadriv buli stvoreni CIPi centralni instituti praci Takij institut buv stvorenij i v Orihovi roztashovuvavsya vin v primishenni po vul Karla Marksa Visokih pokaznikiv v rajoni dobilisya kolektivi zavodiv Orsilmash remontno mehanichnogo metalovirobiv shvejnoyi fabriki rajpobutkombinatu maslozavodu Silgosptehnika Shvidkimi tempami zrostalo budivnictvo zhitlovih i kulturno pobutovih ob yektiv Znachnih uspihiv bulo dosyagnuto v sferi silskogo gospodarstva Specializaciya silskogospodarskogo virobnictva vplinula na jogo intensifikaciyu U tvarinnictvi u 60 70 roki bulo stvoreno 7 specializovanih gospodarstv tri po vidgodivli velikoyi rogatoyi hudobi dva svinej i dva ptici Specgospi shoroku prodavali derzhavi ponad 61 zagalnoyi kilkosti m yasa zaplanovanogo dlya vsih kolgospiv i radgospiv rajonu V gospodarstvah rajonu shiroko vprovadzhuvalasya kompleksna mehanizaciya i nova tehnologiya viroshuvannya najbilsh trudomistkih kultur Mehanizovano bilshist tvarinnickih ferm Majzhe vsyudi nalagodzheno mehanizovane vodopostachannya vse shirshe zastosovuvalosya avtomatichne doyinnya virishuvalosya pitannya z kormoprigotuvannyam Nabagato zris zagalnij obsyag virobnictva silskogospodarskoyi produkciyi Ne projshla ostoron Orihivskogo rajonu Nimecko radyanska vijna U pershi zh dni vijni blizko dvoh tisyach zhiteliv rajonu stali na zahist Batkivshini vsogo za chas vijni na fronti znahodilosya 11 tisyach meshkanciv rajonu majzhe sim tisyach osib zaginuli v boyah V lipni 1941 roku v m Orihovi formuyetsya 226 95 gvardijska strilecka diviziya v primishenni ninishnoyi SSh 2 rozgornuv svoyu robotu peresuvnij polovij shpital ocholyuvanij golovnim likarem Centralnoyi rajonnoyi likarni Lukashevichem V M 4 zhovtnya 1941 r Orihivskij rajon buv okupovanij fashistskimi vijskami Vorog vidrazu pochav rozpravu nad mirnim naselennyam v m Orihovi V period okupaciyi rozgornuli svoyu robotu pidpilna grupa ta partizanskij zagin v misti diyala molodizhna grupa Shit V selishi Komishuvaha diyala pidpilna grupa sho mala pryamij zv yazok z Orihivskim partizanskim zagonom v selah Tavrijske Yurkivka patriotichna grupa z 13 osib chinila aktivnij opir vorogu U travni 1942 kvitni 1943 rr v plavnyah diyala pidpilna diversijna grupa yaku ocholyuvav Proskura 17 kvitnya 1943 roku na okolicyu Novodanilivki bula visadzhena diversijno rozviduvalna grupa na choli z Hrustalkovim Vsi chleni grupi zaginuli 19 veresnya 1943 roku peredovij mehanizovanij zagin na choli z Suhanovim uvijshov do mista j rozpochalasya zapekla borotba za jogo vizvolennya Bij trivav do piznogo vechora fashistam dovelosya vidstupiti misto bulo zvilnene zakinchilasya jogo okupaciya U nastupni chotiri dni rajon povnistyu buv zvilnenij vid okupantiv Za chas borotbi z nimecko fashistskimi zagarbnikami sim meshkanciv rajonu buli udostoyeni zvannya Geroya Radyanskogo Soyuzu Podvigi zemlyakiv na riznih frontah i vizvoliteliv rajonu uvichneno u nazvah vulic memorialnih kompleksah obeliskah i monumentah U 1943 roci bulo organizovano dva radgospi Orihivskij ta radgosp im Dimitrova yakij u 1963 roci buv perejmenovanij u ptahoradgosp Na pochatku 50 h rokiv orihivci vidnovili vsi promislovi pidpriyemstva ta silske gospodarstvo osvoyili dovoyenni posivni ploshi i vidnovili tvarinnicki fermi perevishili dovoyennij riven virobnictva U 1950 roci u zv yazku z ukrupnennyam silskogospodarskih artilej kolgospi Orihova ob yednalisya z gospodarstvami susidnih sil Novodanilivki Novopavlivki i vidijshli vid mista Zgidno z Ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi URSR vid 30 grudnya 1962 roku Pro reyestraciyu rajonu buv likvidovanij Komishuvaskij rajon Jogo teritoriya uvijshla do skladu Orihivskogo rajonu 60 80 ti roki XX stolittya buli periodom intensivnogo rozvitku rajonu i mista Orihova V cej chas shvidkih tempiv nabuvaye rozshirennya tvarinnickoyi galuzi Z 1975 rozpochali robotu ptahoradgosp Mirnij i ptahofabrika s Nesteryanka U 1924 1925 navchalnih rokah okrim isnuyuchih shesti pochatkovih shkil pracyuvala semirichna Dlya negramotnih buli organizovani shkoli likbezi ta hati chitalni Veliku rol u pidgotovci vchiteliv vidigrala pedagogichna profshkola stvorena u 1925 roci Z zhovtnya 1920 roku rozpochav svoye litochislennya silskogospodarskij tehnikum yakij nazivavsya agrotehnichnoyu shkoloyu V 1930 roci vin buv reorganizovanij v Orihivskij agrotehnichnij tehnikum U 1936 rik bula povnistyu likvidovana negramotnist sered doroslogo naselennya zdijsnyuvalasya zagalna semilitnya osvita i pochavsya perehid do serednoyi Istoriya stvorennya kultosvitnih zakladiv rajonu pochinayetsya z 1923 roku koli bulo vidkrito 10 silskih klubiv a vzhe 1925 roci yih nalichuvalosya ponad 33 U 1923 roci vidkrilas rajonna biblioteka Protyagom 30 40 h rokiv v rajoni zrostaye merezha silskih ta kolgospnih bibliotek Na sogodni v rajoni diye 27 bibliotek yaki obslugovuyut vsi kategoriyi chitachiv U 1937 roci vidkrivsya kinoteatr na 400 misc u 1961 roci v misti vidkrita dityacha muzichna shkola piznishe taki shkoli buli vidkriti v smt Komishuvaha i v seli Nesteryanka U 1972 roci na chest 29 yi richnici vizvolennya mista ta rajonu vid nimecko fashistskih zagarbnikiv vidkrito krayeznavchij muzej yakij z 1993 roku nabuv statusu derzhavnogo Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij ustrij Orihivskogo rajonu Administrativno teritorialno rajon podilyayetsya na 1 misku radu 1 selishnu radu i 22 silskih rad yaki ob yednuyut 60 naselenih punktiv ta pidporyadkovani Orihivskij rajonnij radi Administrativnij centr misto Orihiv EkonomikaPromislovij potencial Orihivskogo rajonu stanovlyat 11 pidpriyemstv riznoyi formi vlasnosti Osnovu promislovoyi galuzi skladayut pidpriyemstva pererobnoyi promislovosti 8 pidpriyemstv z 11 Znachnu pitomu vagu sered nih zajmayut pidpriyemstva harchovoyi promislovosti nasampered VAT Orihivskij hlibokombinat Zemlekoristuvannya rajonu stanovit 159 8 tis ga V rajoni stvoreno bagatoukladnu sistemu gospodaryuvannya vsogo v rajoni pracyuye 261 silskogospodarske pidpriyemstvo v tomu chisli 9 derzhavnih pidpriyemstv 2 privatnih pidpriyemstva 52 gospodarskih tovaristva ta 198 fermerskih gospodarstv Fermerski gospodarstva obroblyayut ploshu 30 5 tis ga z nih v postijnomu koristuvanni 6 3 tis ga Pidpriyemstva VAT PP Budtransgaz VAT Mashbudkonstrukciya Orihivska vipravna koloniya 88 VAT Orihivskij Kar yer Formuvalnih Materialiv VAT Orihivska shvejna fabrika orenduye TOV MIK Zaporizkij eksperimentalnij zavod transportnih zasobiv VAT Hliboprijmalne Pidpriyemstvo Fisakivske TOV Virobniche Ob yednannya Budgaz PP Ptahofabrika Priluckogo TOV Agroprom Trejd Ltd TOV Tehagrosnab 3000 TOV Agroteh KP Malotokmachanske VAT Nesteryanska Ptahofabrika TransportTeritoriyeyu rajonu prohodit avtoshlyah nacionalnogo znachennya N08 Borispil Zaporizhzhya Mariupol ta zaliznichna liniya Zaporizhzhya II Pologi V mezhah rajonu roztashovani 5 zaliznichnih stancij Kirpotine Fisaki Obsha Orihivska ta Mala Tokmachka Dovzhina zaliznici 63 0 km Avtobusne spoluchennya mizh naselenimi punktami rajonu zdijsnyuyut VAT Magistral VAT Avtotransportne pidpriyemstvo 12327 ta privatni pidpriyemci yaki obslugovuyut spoluchennya Orihiv Zaporizhzhya Na teritoriyi rajonu roztashovano 861 57 km avtomobilnih dorig z tverdim pokrittyam 665 54 km v t ch avtodorogi miscevogo znachennya 446 5 km z tverdim pokrittyam 421 6 km komunalni dorogi 415 07 km z tverdim pokrittyam 243 94 km avtobusna stanciya Orihivska Porti aeroporti ta morski vokzali vidsutni Zagalna dovzhina gazoprovodiv teritoriyeyu kolishnogo Orihivskogo rajonu stanovit 458 5 km Nafto ta produktoprovodi vidsutni NaselennyaRozpodil naselennya za vikom ta stattyu 2001 Stat Vsogo Do 15 rokiv 15 24 25 44 45 64 65 85 Ponad 85 Choloviki 25 122 4646 3731 7467 6480 2709 89 Zhinki 29 340 4451 3614 7544 7754 5464 513 Statevo vikova piramida Choloviki Vik Zhinki 89 85 513 138 80 84 633 520 75 79 1440 1049 70 74 1870 1002 65 69 1521 2043 60 64 2727 963 55 59 1312 1557 50 54 1702 1917 45 49 2013 2185 40 44 2193 2027 35 39 1980 1589 30 34 1730 1666 25 29 1641 1714 20 24 1714 2017 15 20 1900 2160 10 14 2036 1408 5 9 1333 1078 0 4 1082 Za perepisom 2001 roku rozpodil meshkanciv rajonu za ridnoyu movoyu buv nastupnim ukrayinska 91 37 rosijska 8 17 biloruska 0 12 virmenska 0 10 rumunska 0 03 Stanom na 01 01 2010 v Orihivskomu rajoni chiselnist nayavnogo naselennya stanovila 48 2 tis osib v tomu chisli 27 1 tisyach silskogo naselennya na 1 zhovtnya 2013 47 005 osib Stanom na sichen 2015 roku tut meshkalo 46 558 osib z nih miskogo 20 435 silskogo 26 123 osib Socialna sferaV rajoni funkcionuye 32 zakladi osviti I stupenya odna II stupenya 10 I III stupeniv 13 NVK 6 odna gimnaziya odna specializovana riznoprofilna zagalnoosvitnya shkola Navchalnij 2008 2009 rik zakinchilo 4463 uchni Na teritoriyi rajonu pracyuye 12 zakladiv ohoroni zdorov ya na 239 lizhok ta 21 FAP Zabezpechenist naselennya lizhko miscyami stanovit 48 2 lizhko misc na 10 0 tis osib Po principu simejnoyi medicini pracyuyut 8 likarskih ambulatorij naselennya obslugovuyut 142 simejnih likarya Lizhkovij fond likuvalno profilaktichnih zakladiv sklav 239 lizhok sho na rivni 2008 roku zabezpechenist naselennya 48 2 na 10 tis naselennya Do merezhi zakladiv kulturi vhodyat 26 klubnih zakladiv 30 bibliotek 3 dityachi muzichni shkoli ta hudozhnya shkola krayeznavchij muzej 5 narodnih ta 3 zrazkovih amatorskih kolektivi Turistichnij potencialTeritoriyi ta ob yekti prirodno zapovidnogo fondu Botanichnij zakaznik Yurkivska gora Landshaftnij zakaznik Balka Panyutinska Botanichnij zakaznik Balka Biloglinka Botanichnij zakaznik Urochishe Mala Tokmachka Landshaftnij zakaznik Cilinna loshina z yarami Botanichnij zakaznik Balka Babakova Entomologichnij zakaznik Balka Sidelnikova Entomologichnij zakaznik Balka Norova Landshaftnij zakaznik Vigin Chabanka Entomologichnij zakaznik Balka Orihivska Landshaftnij zakaznik Yurkovskij liman Landshaftnij zakaznik Urochishe Zhovta krucha Entomologichnij zakaznik Balka Chugrayeva Botanichnij zakaznik Urochishe Preobrazhenske Balka Velika kam yana Vikovij dub chereshchatij Landshaftnij zakaznik Balka Drana Landshaftnij zakaznik Balka Zelenyanska Landshaftnij zakaznik Zhovtokruchanska Balka Landshaftnij zakaznik Balka Novotroyicka Landshaftnij zakaznik Balka Nesteryanska Landshaftnij zakaznik Balka Otrishanska Landshaftnij zakaznik Balka Shiroka Landshaftnij zakaznik Balka Novoivanivska Landshaftnij zakaznik Balka Kushovska Istoriko kulturni ta arheologichni pam yatki Bratska mogila petrogradskih i moskovskih kursantiv 1920 r Kurgannij mogilnik Shavrova mogila Poselennya Mechet mogila Istoriko arhitekturni sporudi Zalishki Mikitinskoyi forteci Torgovelni ryadi Budinok Genriha Yancena Kompleks sporud zhinochoyi gimnaziyi ta cholovichogo realnogo uchilisha Budinok miskoyi upravi Zemska shkola poch XX st Politika25 travnya 2014 roku vidbulisya Prezidentski vibori Ukrayini U mezhah Orihivskogo rajonu bulo stvoreno 39 viborchih dilnic Yavka na viborah skladala 49 74 progolosuvali 19 309 iz 38 817 viborciv Najbilshu kilkist golosiv otrimav Petro Poroshenko 34 10 6 584 viborciv Yuliya Timoshenko 15 19 2 934 viborciv Sergij Tigipko 10 39 2 007 viborciv Oleg Lyashko 6 91 1 335 viborciv Mihajlo Dobkin 6 57 1 268 viborciv Anatolij Gricenko 5 73 1 106 viborciv Reshta kandidativ nabrali menshu kilkist golosiv Kilkist nedijsnih abo zipsovanih byuleteniv 2 41 PrimitkiRozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 28 lyutogo 2020 roku 161 2020 rp Pro priznachennya A Hvorostyanova golovoyu Orihivskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Zaporizkoyi oblasti Krylov N V Gorodskie gerby Tavricheskoj gubernii Melitopolskij krayeznavchij zhurnal 2018 12 s 66 70 Administrativno teritorialnij ustrij Orihivskogo rajonu 19 chervnya 2014 u Wayback Machine na sajti Verhovnoyi Radi Ukrayini Rozpodil naselennya za stattyu ta vikom serednij vik naselennya Zaporizka oblast osib Region 5 richni vikovi grupi Rik Kategoriya naselennya Stat Naselennya za stattyu ta vikom 2001 ukr Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2013 Procitovano 23 chervnya 2016 PDF Arhiv originalu PDF za 30 listopada 2016 Procitovano 23 chervnya 2016 Arhiv originalu za 24 lyutogo 2015 Procitovano 24 lyutogo 2015 Arhiv originalu za 26 lyutogo 2015 Procitovano 26 lyutogo 2015 ProKom TOV NVP www cvk gov ua Arhiv originalu za 27 lyutogo 2018 Procitovano 8 kvitnya 2016 DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Orihivskij rajon Orihiv Informacijno piznavalnij portal Zaporizka oblast u skladi URSR 11 listopada 2012 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zaporizka oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1970 765 s Oblikova kartka rajonu na sajti Verhovnoyi Radi Orihivskij rajon ekonomika rajonu organi vladi pidpriyemstva selishni radi 5 bereznya 2016 u Wayback Machine