Ця стаття має кілька недоліків. Будь ласка, допоможіть удосконалити її або обговоріть ці проблеми на .
|
Ю́лія Володи́мирівна Тимоше́нко (нар. 27 листопада 1960, Дніпропетровськ, Українська РСР, СРСР) — українська державна та політична діячка, Народний депутат України. Двічі Прем'єр-міністр України (2005, 2007—2010), перша жінка — прем'єр-міністр України. Голова політичної партії «Батьківщина» та політичного альянсу блоку Тимошенко (2001)[⇨].
![]() | |||
---|---|---|---|
2-го скликання | |||
безпартійна | 16 січня 1997 | — | 12 травня 1998 |
3-го скликання | |||
Всеукраїнське об'єднання «Громада» | 12 травня 1998 | — | 2 березня 2000 |
4-го скликання | |||
ВО «Батьківщина» (БЮТ) | 14 травня 2002 | — | 4 лютого 2005 |
5-го скликання | |||
ВО «Батьківщина» (БЮТ) | 25 травня 2006 | — | 14 червня 2007 |
6-го скликання | |||
ВО «Батьківщина» (БЮТ) | 23 листопада 2007 | — | 19 грудня 2007 |
8-го скликання | |||
ВО «Батьківщина» | 27 листопада 2014 | — | 29 серпня 2019 |
9-го скликання | |||
ВО «Батьківщина» | 29 серпня 2019 | — | |
Картка на сайті Верховної Ради України |
Народний депутат України 2, 3, 4, 5, 6, 8 та 9 скликань, віцепрем'єр-міністр України з питань паливно-енергетичного комплексу (1999—2001). Кандидат економічних наук (1999). Одна з лідерів «Помаранчевої революції» 2004[⇨]. Виступає за інтеграцію України до ЄС та вступ до НАТО. Тричі брала участь у виборах Президента України (2010, 2014, 2019)
Із 5 серпня 2011 року по 22 лютого 2014 року відбувала покарання; вважається політв'язнем режиму Віктора Януковича[⇨]. Пізніше Верховний суд України закрив кримінальну справу через відсутність складу злочину, внаслідок чого Європейський суд з прав людини, попередньо визначивши покарання політично вмотивованим, закрив справу Тимошенко проти України через досягнення сторонами згоди[⇨].
Дитинство, освіта, перше робоче місце
Народилася 27 листопада 1960 року, у Дніпропетровську, у родині, за її словами, українського латиша й українки. Мати працювала в таксомоторному парку, на посаді диспетчера. Батько пішов з родини, коли Юлі було три роки, тому вихованням займалась лише мати.
Навчалася в Дніпропетровську, у середній школі № 37, останній рік — у школі № 75, яку закінчила 1977 року. У старших класах змінила прізвище з батькового на материне і в шкільних документах записана Телєгіною.
1978 року вступила на факультет автоматики-телемеханіки Дніпропетровського гірничого інституту. У 1979 році одружилася з Олександром Тимошенком. 20 лютого 1980 року народила доньку Євгенію. 1981 року перевелася на економічний факультет Дніпровського національного університету, котрий закінчила в 1984 році, отримавши диплом з відзнакою за спеціальністю «економіка праці» з кваліфікацією «інженер-економіст».
За розподілом у 1984—1988 роках працювала на Дніпровському машинобудівному заводі в Дніпропетровську, на посаді інженера-економіста.
1999 року, у Київському національному економічному університеті, захистила кандидатську дисертацію за спеціальністю «організація управління, планування та регулювання економіки» та здобула вчений ступінь кандидата економічних наук.
Підприємницька діяльність
Перший бізнес
1988 року, на початку розвитку кооперативів, разом з чоловіком відкрила пункт відеопрокату. Допомогу в цій справі надав свекор Геннадій Тимошенко, котрий був тоді головою Кіровського райвиконкому Дніпропетровська.
З 1989 року — комерційний директор молодіжного центру «Термінал». За статутом, ця структура також займалася відеопрокатом і розташовувалася в літньому кінотеатрі парку імені Шевченка (Дніпро). Первинний капітал, зароблений у «Терміналі», дозволив створити ще один бізнес — торгівлю нафтопродуктами через Російську товарно-сировинну біржу (РТСБ).
З 1991 року — комерційний, а згодом — генеральний директор СП Корпорація «Український бензин» (СП КУБ). У період з 1992 до 1994 року КУБ стала монополістом у постачанні нафтопродуктів для сільського господарства Дніпропетровської області. Постачання здійснювалось за бартерною схемою, що дозволяло отримувати сільгосппродукцію за низькими цінами.
У березні 1995 року була затримана в аеропорту Запоріжжя при спробі вивезення валюти на загальну суму біля 26 тисяч доларів при тодішньому ліміті на вивезення валюти — 500 доларів, у липні того ж року, митники аеропорту «Внуково» виявили 100 тисяч доларів у ручній поклажі Тимошенко; у результаті проти подружжя було порушено кримінальні справи за ст. 17 і 70 Кримінального кодексу України («контрабанда валюти»). У вересні 2001 року Генеральна прокуратура України скасувала ці справи через скасування кримінальної відповідальності за такі дії.
ЄЕСУ
У листопаді 1995 року КУБ була перереєстрована в промислово-фінансову корпорацію «Єдині енергетичні системи України» (ЄЕСУ) для збереження податкових пільг, які мала компанія «КУБ» як «компанія з іноземними інвестиціями». У 1995—1996 роках Тимошенко була президентом корпорації та, за підтримки Лазаренка, мала, фактично, монополію на продаж російського та середньоазійського газу в Україні.
7 травня 2004 року суддя Північного округу Каліфорнії Мартін Дженкінс відхилив значну частину звинувачень стосовно контактів Лазаренка з ЄЕСУ. За повідомленням журналіста Центру журналістських розслідувань Джастіна Кейна, суд зняв усі звинувачення щодо ЄЕСУ та Тимошенко. Прокурор Марта Берш поінформувала, що суд визнав недостатніми докази щодо звинувачень Тимошенко у фінансових махінаціях у рамках кримінальної справи проти Лазаренка.
26 вересня 2005 року Головна військова прокуратура Російської Федерації припинила міжнародний розшук Тимошенко та скасувала рішення про міру запобіжного заходу у вигляді взяття під варту в справі, порушеній у 2001 році, за звинуваченням у підкупі посадовців Міноборони РФ у 1996 році, коли Тимошенко очолювала ЄЕСУ. 26 грудня 2005 року справу було закрито за строком давності.
21 лютого 2007 року інформаційне агентство УНІАН опублікувало повідомлення, з коментарями прес-аташе посольства США в Україні Джона Саллівена, у якому зазначалося про відсутність звинувачень та розслідувань щодо Юлії Тимошенко.
1 березня 2007 року, на сайті Посольства США в Україні, була опублікована відповідь посла Вільяма Тейлора на лист представників фракцій «антикризової» коаліції, у якому сказано, що Юлія Тимошенко не була учасником процесу в справі Павла Лазаренка, а матеріали судових засідань у цій справі, розміщені в Інтернеті, не повинні розглядатися у відриві від контексту — вони використовувалися в судовому процесі для зібрання необхідних доказів.12 грудня 2012 року суд відхилив позов про стягнення 18,3 мільйона доларів та закрив провадження в справі через непідсудність Тимошенко.
У 2016 році екс-прокурор США Марта Берш заявила, що в них були докази переказів з рахунків, які, на їх думку, контролювалися Тимошенко, на рахунки, які контролювалися Павлом Лазаренком. Згідно з матеріалами процесу, суд проаналізував транзакції з рахунків ЄЕСУ, підконтрольної Юлії Тимошенко. ЄЕСУ переказала на підконтрольні Лазаренку рахунки щонайменше 162 мільйони доларів. Сама Юлія Тимошенко відкидає будь-які звинувачення. 23 квітня 2018 року, згідно з розпорядженням суду округу Колумбія, підтверджено обґрунтованість підозр у здирництві і відмиванні грошей через виведення коштів компанією ЄЕСУ Юлії Тимошенко на рахунки Павла Лазаренка.
Політична кар'єра (1997—2003)
Січень 1997—1998 років — народний депутат України II скликання; Бобринецький виборчий округ № 229 Кіровоградської області, на час обрання — безпартійна. Член Комітету Верховної Ради з питань фінансів і банківської діяльності.
З вересня 1997 року — заступник голови партії «Громада», яку очолював Павло Лазаренко.
1998—2000 роки — народний депутат України III скликання від ВО «Громада», виборчий округ № 99 Кіровоградської області. Голова Бюджетного комітету ВРУ, на посаді ініціює бюджетну реформу; один із розробників першого Бюджетного кодексу України, ухваленого у 2001 році, проєктів Податкового і Соціального кодексів, пенсійної реформи та соціальних програм
У березні 1999 року, з частиною колишньої «Громади», утворила депутатську фракцію «Батьківщина» у Верховній Раді, була в числі засновників, створеної, у липні 1999 року, партії «Батьківщина». 18 грудня, цього ж року, делегати другого з'їзду обрали Тимошенко очільницею партії.
З грудня 1999 року по січень 2001 року — віцепрем'єр-міністр з питань паливно-енергетичного комплексу в уряді Ющенка. За період роботи Тимошенко на посаді віцепрем'єра були ліквідовані бартерні розрахунки в галузі та створений єдиний розрахунковий центр оптового ринку електроенергії — державне підприємство «Енергоринок», значно підвищено рівень розрахунків за енергоносії, залучено додаткові кошти до Держбюджету. Організовані віцепрем'єром антикризові заходи та реформи в ПЕК зачіпали інтереси оточення Президента Кучми та наштовхнулися на протидію.
5 січня 2001 року Генеральна прокуратура заявила про порушення двох кримінальних справ щодо Тимошенко, як колишнього президента корпорації «Єдині енергетичні системи України», зі звинуваченнями в контрабанді газу, несплаті податків в особливо великих розмірах та дачі хабара колишньому прем'єр-міністру Лазаренку, унаслідок чого, 19 січня 2001 року була відправлена у відставку. 30 квітня 2002 року Києво-Святошинський місцевий суд Київської області ці постанови скасував, але Генеральна прокуратура України подала апеляцію на рішення суду та продовжила розслідування.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkptTDBwMWJHbHFZVjkwZVcxdmMyTm9aVzVyYjE4eU1EQXlMbXB3Wnk4eE5EVndlQzFLZFd4cGFtRmZkSGx0YjNOamFHVnVhMjlmTWpBd01pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
9 лютого 2001 року ініціює створення Форуму національного порятунку (ФНП), метою якого було усунути від влади «олігархічний корумпований режим Кучми». ФНП, до складу якого увійшли ВО «Батьківщина», Українська республіканська партія, Українська консервативна республіканська партія, партія «Собор», Українська соціал-демократична партія, Українська християнсько-демократична партія і Патріотична партія, об'єднує розрізнені опозиційні сили.
13 лютого 2001 року, у «Зверненні до українського народу», президент Кучма, Голова ВРУ Плющ і Прем'єр-міністр Ющенко, засудили діяльність ФНП та протестну акцію «Україна без Кучми», яка тоді відбувалася, прирівнявши опозиційний рух і створення ФНП з початками фашизму. В той же день, за санкцією Генеральної Прокуратури України, Тимошенко заарештували зі звинуваченнями в розкраданні мільярда доларів США, призначеного для оплати за газ компанією ЄЕСУ. У березні 2001 року Печерський районний суд міста Києва скасував санкцію на арешт Тимошенко.
9 квітня 2003 року Апеляційний суд міста Києва ухвалив рішення про незаконність порушення кримінальних справ стосовно Юлії Тимошенко та її чоловіка Олександра Тимошенка, закривши провадження в кримінальних справах. Генеральна Прокуратура України не погодилася з таким рішенням суду та заявила про намір подавати апеляцію.
У листопаді 2001 року ФНП став основою Блоку Юлії Тимошенко.
У березні 2002 року, на виборах до ВРУ, Блок Юлії Тимошенко здобув 7,2 % голосів виборців. Юлія Тимошенко очолила фракцію БЮТ у Верховній Раді 4-го скликання, яка об'єднала 24 народні депутати[недоступне посилання][].
У вересні 2002 року, разом з іншими опозиційними політиками, очолювала акцію опору «Повстань, Україно!».
Президентські вибори і Помаранчева революція (2004)
Внаслідок досягнутих домовленостей між Блоком Тимошенко, Нашою Україною та Соціалістичною партією про створення коаліції та висунення єдиного кандидата на пост Президента України, Тимошенко не балотувалася на виборах Президента України.
2 липня 2004 року лідери блоків «Наша Україна» та БЮТ, Ющенко і Тимошенко, підписали угоду про створення коаліції «Сила народу», закликавши СПУ, на чолі з Морозом, приєднатися до коаліції.
Напередодні другого туру виборів Тимошенко закликала прихильників опозиції 21—22 листопада збиратися на Майдані Незалежності, у Києві, для захисту результатів волевиявлення та проведення паралельного підрахунку голосів.
21 листопада 2004 року, після фальшування результатів виборів, Тимошенко стала одним із лідерів масових протестів, які дістали назву «Помаранчева революція».
25 листопада був створений Комітет національного порятунку з 30 осіб — «народний орган захисту Конституції України», одним із членів якого стала Юлія Тимошенко.
28 листопада Юлія Тимошенко, від імені Комітету національного порятунку, оголосила ультиматум Леоніду Кучмі, у якому, зокрема, були поставлені вимоги щодо звільнення Януковича з посади Прем'єр-міністра через сприяння фальсифікації виборів, участь у сепаратистських акціях та внесення на розгляд парламенту кандидатур нового складу Центрвиборчкому.
Перше прем'єрство (2005)
24 січня 2005 року стала виконувачем обов'язків прем'єр-міністра України, а 4 лютого 2005 року Верховна Рада проголосувала за призначення Юлії Тимошенко на посаду прем'єр-міністра України з рекордною підтримкою — 373 народні депутати.
8 вересня 2005 року Ющенко відправив уряд Тимошенко у відставку. На думку Тимошенко, Ющенко відправив її у відставку, «аби відвернути увагу від звинувачень його оточення у корупції», а також тому, що її рейтинг перевищив президентський.
Парламентська діяльність (2005—2008)
7 грудня 2005 року, на міжпартійному з'їзді, Тимошенко презентувала нову ідеологію БЮТ — «солідаризм» та оголосила першу десятку виборчого списку блоку для участі в парламентських виборах 2006 року.
На парламентських виборах 2006 року Блок Юлії Тимошенко отримав 129 мандатів (22,29 % голосів, 5 млн 652 тис. 876 осіб), зайнявши 2-е місце, а Юлія Тимошенко стала кандидатом у прем'єри від коаліції демократичних сил, проте об'єднання розвалилося через внутрішні незгоди.
3 серпня 2006 року Тимошенко відмовилася підписувати ініційований Президентом Ющенком «Універсал національної єдності» (який підписали Ющенко, Янукович, лідери комуністів і соціалістів), назвавши Універсал «актом політичної капітуляції помаранчевого табору».
31 березня 2007 року в Києві, за ініціативи опозиційних сил, відбувся «Весняний Майдан», на якому звучали заклики до президента Ющенка розпустити Верховну Раду й призначити перевибори.
2 квітня 2007 року Президент Ющенко видав указ «Про дострокове припинення повноважень Верховної Ради», однак Верховна Рада не бачила підстав для його виконання. З метою забезпечити розпуск Верховної Ради, депутати фракцій БЮТ (у тому числі Тимошенко) та НУНС, 3 червня 2007 року, подали заяви про складання депутатських мандатів, що, згідно з Конституцією, робило Верховну Раду нелегітимною.
Друге прем'єрство (2007—2010)
4 грудня 2007 року Коаліція демократичних сил (2007—2008), створена депутатськими фракціями БЮТ та НУНС, висунула Тимошенко на пост Прем'єр-міністра України. 18 грудня 2007 Юлія Тимошенко була призначена Прем'єр-міністром за підтримки 226 народних депутатів.
Друге прем'єрство Юлії Тимошенко припало на період світової фінансово-економічної кризи 2008—2009 років. З метою стабілізувати економічну ситуацію Голова уряду разом з міністром фінансів, головою Національного банку та Президентом України звернулася до МВФ за позикою. 31 жовтня 2008 року з'явилися лист про наміри до МВФ і Меморандум про економічну та фінансову політику. У ньому передбачалося, зокрема: «до кінця 2011 року ми зрівняємо ціни на газ внутрішнього видобутку та ціни на імпортований газ… дотування цін на імпортований газ, що споживається тепловими комунальними підприємствами, буде скорочуватися шляхом щоквартального коригування тарифів і припинить своє існування до 1 липня 2010 року».
У 2008 році прем'єр Тимошенко ініціювала відкликання ліцензії й анулювання угоди на розробку шельфу, поблизу Керченської протоки, з американською компанією Vanco Prikerchenska Ltd, укладеної в жовтні 2007 року. Наслідком був позов компанії до Стокгольмського арбітражу й повне припинення розробки шельфу в цій місцевості.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZrTDBwMWJHbGhYMVI1Ylc5emFHVnVhMjlmWVc1a1gweGxZMmhmUzJGamVua2xRelVsT0RSemEya2xNamd5TURBNEpUSTVMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFLZFd4cFlWOVVlVzF2YzJobGJtdHZYMkZ1WkY5TVpXTm9YMHRoWTNwNUpVTTFKVGcwYzJ0cEpUSTRNakF3T0NVeU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
11 липня 2008-го і 5 лютого 2009 років Верховна Рада не підтримала ініціативи Партії регіонів про недовіру уряду Тимошенко.
У 2009 році усунула посередника РосУкрЕнерго зі схеми постачання природного газу з Російської Федерації, внаслідок чого Україна підписала прямі контракти з Газпромом. Того ж року започатковано безкоштовне оформлення громадянам державних актів на право власності на земельні ділянки.
Газовий конфлікт між Росією й Україною 2008—2009 роках
Цей розділ потрібно повністю переписати відповідно до Вікіпедії. |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJsTDFac1lXUnBiV2x5WDFCMWRHbHVYMmx1WDFWcmNtRnBibVZmVG05MlpXMWlaWEpmTWpBd09TMHhMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFXYkdGa2FXMXBjbDlRZFhScGJsOXBibDlWYTNKaGFXNWxYMDV2ZG1WdFltVnlYekl3TURrdE1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
2 жовтня 2008 року прем'єр-міністри Путін і Тимошенко підписали Меморандум, який передбачав ліквідацію посередників у торгівлі газом між Україною та Росією та детально визначав умови майбутніх контрактів з постачання газу в Україну на найближчі роки.
18 січня 2009 року, у результаті п'ятигодинних переговорів, прем'єр-міністри Путін і Тимошенко домовились про відновлення, припиненого 1 січня 2009 року, транспортування газу до України та країн ЄС.
Вибори Президента України 2010
24 жовтня 2009 року делегати IX з'їзду Всеукраїнського об'єднання «Батьківщина», який відбувся на Майдані Незалежності, одностайно проголосували за висунення кандидатом у президенти Юлії Тимошенко. 31 жовтня 2009 року Центральна виборча комісія зареєструвала Юлію Тимошенко кандидатом на посаду Президента України.
У першому турі президентських виборів, 17 січня 2010 року, Тимошенко здобула друге місце, отримавши 25,05 % голосів та вийшла в другий тур. Її опонент В.Янукович отримав 35,32 %.
Перед другим туром виборів депутати Верховної Ради України ухвалили зміни до закону про вибори Президента, які стосувалися принципів формування та організації роботи виборчих комісій. Юлія Тимошенко закликала Президента накласти вето на ухвалений закон. З таким же закликом звернулася і колишня співдоповідач Моніторингового комітету Парламентської Асамблеї Ради Європи по Україні Ганне Северінсен, заявивши, що «Партія регіонів знову, як і у 2004 році, намагається створити умови для фальсифікації виборів». Незважаючи на це, закон було підписано.
Перед другим туром виборів Ющенко закликав голосувати проти обох кандидатів. Тимошенко назвала це «найбрутальнішою, найцинічнішою технологією, яка, по суті, є зрадою України».
За результатами другого туру, який відбувся 7 лютого 2010 року, Віктор Янукович став Президентом України — за офіційними даними ЦВК, його підтримали 48,95 % виборців, за Юлію Тимошенко проголосували 45,47 %. Ю. Тимошенко перемогла у 17 (з 27-ми) регіонах України: у західних, центральних, північних областях та в м. Києві.
Після виборів Юлія Тимошенко заявила про масові системні порушення під час голосування та підрахунку голосів у другому турі виборів та повідомила, що оскаржуватиме результати у суді. За її словами, «можливі обсяги фальсифікації складають більше одного мільйона голосів». У свою чергу, Янукович закликав Тимошенко припинити боротьбу та подати у відставку з поста Прем'єр-міністра.
17 лютого 2010 року Вищий адміністративний суд України зупинив дію рішення ЦВК про встановлення результатів виборів Президента до розгляду позову Юлії Тимошенко. 20 лютого 2010 року Тимошенко відкликала позов після того, як Вищий адмінсуд, за її словами, «відмовився вивчати та досліджувати доказову базу, на якій ґрунтується позов». 22 лютого 2010 року вона заявила, що вважає президентські вибори сфальшованими та не визнає їх результатів.
3 березня 2010 року Верховна Рада висловила уряду Тимошенко вотум недовіри та, 11 березня 2010 року, після створення нової коаліції, відправила його у відставку, сформувавши уряд уряд Миколи Азарова.
8 квітня 2010 року, після рішення Конституційного Суду про відсутність порушень під час формування нової коаліції, Юлія Тимошенко опублікувала офіційну заяву, в якій зазначила, що Конституційний Суд України порушив головну норму Конституції щодо формування влади.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJrTDAxbFpYUnBibWRmUTJ4cGJuUnZiaTVxY0djdk1qVXdjSGd0VFdWbGRHbHVaMTlEYkdsdWRHOXVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Карні справи супроти Юлії Тимошенко та її соратників
Починаючи з травня 2010 року, було порушено кілька кримінальних справ проти Юлії Тимошенко, найвідомішими з котрих є справи по Кіотських грошах, автомобілях для сільської медицини та газовому договору з Росією від 2009 року.
Також відкрито карні справи супроти соратників Тимошенко та проти посадовців Другого уряду Тимошенко — в основному їм пред'явлено звинувачення в перевищенні службових повноважень.
Найвідоміші кримінальні справи проти Тимошенко
У грудні 2010 року Генпрокуратура звинуватила Тимошенко у використанні коштів, отриманих за Кіотським протоколом, на виплату пенсій у 2009 році, тоді як, за правилами, на ці кошти треба було висаджувати ліси. Друга справа — щодо автомобілів медичної допомоги для села: у цьому випадку Генпрокуратура вбачала порушення в тому, що одна тисяча автомобілів була придбана в кредит (з оплатою у 2010 році), і їх придбання, нібито, не було передбачене в держбюджеті на 2009 рік. Згодом, у 2010 році, за результатами аудиту Рахункової палати, з'ясувалося, що придбання цих автомобілів було передбачене державним бюджетом 2008 і 2009 років та законом «Про державні цільові програми». З червня 2011 року справи щодо «кіотських грошей» та автомобілів медичної допомоги для села були призупинені після того, як, на запрошення Тимошенко та «Батьківщини», аудиторська компанія «BDO USA» та юридична компанія «Covington & Burling» дослідили ці справи та заявили, що вони «без доказів на свою підтримку в доповіді від 14 жовтня 2010 року не варті паперу, на якому написані».
У заяві цих компаній відзначається, що провина Юлії Тимошенко не підтверджена документами, а відтак «звинувачення проти колишнього Прем'єр-міністра виглядають політичними за своєю природою, тому що не існує фактів, як б їх підтверджували». У справі щодо «кіотських грошей» американські експерти констатували наступне: «Документи, з якими ми змогли ознайомитись, чітко зазначають, що баланс Цільового Кіотського рахунку у розмірі приблизно 3,3 мільярдів гривень на дату отримання залишався незмінним протягом всього періоду, що розглядається, причому у 2009 році Кіотські надходження взагалі не витрачались. Оскільки баланс цього рахунку залишався незмінним на дату отримання, будь-які звинувачення, що прем'єр-міністр Тимошенко використала ці кошти всупереч їхньому цільовому призначенню, є очевидно неправдивими». Аудитори наголошують, що «вперше Кіотські надходження було використано лише у грудні 2010 року». Це ж, у 2014 році, підтвердила й голова Державної казначейської служби Тетяна Слюз.
У квітні 2011 року Генпрокуратура порушила проти Юлії Тимошенко кримінальну справу за звинуваченням у перевищенні влади та службових повноважень під час укладання «газових» контрактів із Росією 19 січня 2009 року. 24 червня 2011 року, у Печерському районному суді м. Києва, розпочався суд у цій справі і, 5 серпня 2011 року, Тимошенко заарештовано в залі суду, внаслідок зміни судом запобіжного заходу.
11 жовтня 2011 року суд визнав Тимошенко винною за частиною 3 статті 365 Кримінального кодексу (перевищення влади та службових повноважень) і її було засуджено до семи років в'язниці із забороною займати державні посади протягом трьох років. Суд також задовольнив цивільний позов НАК «Нафтогаз України», який вимагав від Тимошенко компенсації збитків, завданих цій компанії внаслідок підписання угод у січні 2009 року, в обсязі 1,516 мільярдів гривень (189,5 млн доларів США), та судових витрат на користь Київського науково-дослідного інституту судових експертиз на загальну суму 10 434 гривні. На думку Тимошенко та соратників, її засудили в тому числі за те, що був усунутий український посередник у торгівлі газом — зареєстрована у Швейцарії компанія РосУкрЕнерго. Також політичні експерти відзначають, що Тимошенко була засуджена за вказівкою В.Януковича з метою усунення її як головного конкурента від участі в президентських виборах—2015.
Вищий спеціалізований суд України був зобов'язаний, на підставі рішення ЄСПЛ, передати заяву Тимошенко про перегляд вироку в «газовій» справі до Верховного Суду України, однак двічі відмовився це зробити.
У жовтні 2011 року було відновлено провадження в кримінальних справах, пов'язаних з діяльністю Тимошенко на посаді керівниці ЄЕСУ. Захисники експрем'єра наголошували, що справи щодо ЄЕСУ були закриті ще у 2005 році за відсутністю складу злочину, а також на тому, що сплив термін давності щодо цих справ. Згодом кримінальні справи проти Тимошенко щодо ЄЕСУ були об'єднані в одне провадження.
8 грудня 2011 року Тимошенко судили в приміщенні Лук'янівського СІЗО протягом 12 годин, під час суду до неї тричі викликали лікарів. Суд постановив ще раз заарештувати вже ув'язнену Тимошенко. Посли країн-членів Євросоюзу організували зустріч з омбудсменом Карпачовою, після чого заявили, що виїзне засідання суду є порушенням Європейської конвенції з прав людини. Посол США зазначив, що проведення суду в ізоляторі не відповідає міжнародним нормам судочинства.
28 лютого 2014 року Київський районний суд Харкова закрив провадження в кримінальній справі щодо ЄЕСУ у зв'язку з відмовою прокурорів від обвинувачення.
Світова реакція на вирок Тимошенко від 11 жовтня 2011 року
МЗС Росії, коментуючи вирок, заявило, що Печерський суд засудив Тимошенко «за діючі та ніким не скасовані юридично зобов'язуючі угоди між ВАТ Газпром і НАК Нафтогаз України».
Євросоюз заявив, що вирок Тимошенко є несправедливим, а Росія побачила у вироці суду антиросійський підтекст. Адміністрація президента США закликала «звільнити Ю. Тимошенко та інших політичних лідерів і колишніх урядовців». Аналогічні заяви зробили: Німеччина, Велика Британія, Франція, Італія, Канада, Швеція, Польща, Чехія, Угорщина та інші; у своїх заявах вони підкреслювали, що підписання «Угоди про асоціацію України та ЄС» (яке заплановане на грудень 2011 року) неможливе в умовах «політично вмотивованого вироку лідерові опозиції Тимошенко і судових процесів над її соратниками»[][]. Пресслужба Генерального секретаря ООН Пан Гімуна повідомила, що він глибоко стурбований з приводу судового процесу над колишнім прем'єр-міністром України Юлією Тимошенко.
У травні 2012 року президент Європарламенту Мартін Шульц і прем'єр-міністр України Микола Азаров домовилися про створення спеціальної Моніторингової місії Європарламенту, під керівництвом Пета Кокса і Александра Квасневського, зі спостереження за розглядом справ експрем'єр-міністра України Юлії Тимошенко і колишнього міністра внутрішніх справ Юрія Луценка. Місія діяла з червня 2012 року до середини листопада 2013 року.
У 2011—2013 роках Данський Гельсінський Комітет оприлюднив чотири звіти за результатами низки візитів, інтерв'ю та досліджень юридичних документів щодо кримінальних справ проти Тимошенко, дійшовши до висновку, що її переслідування політично вмотивоване.
Правозахисна організація FreedomHouse, яка фінансується американським урядом, неодноразово закликала українську владу звільнити Юлію Тимошенко та просила Євросоюз продовжити вплив на Україну під час підписання угоди про асоціацію.
Протягом 2012—2013 років офіційні особи Парламентської асамблеї Ради Європи (ПАРЄ) заявляли про те, що Юлія Тимошенко є політичним в'язнем. 6 лютого 2014 року про це було сказано і в резолюції Європарламенту щодо ситуації в Україні.
Оскарження вироку
24 жовтня 2011 року Юлія Тимошенко подала апеляцію на рішення Печерського районного суду Києва в «газовій» справі. Розгляд апеляції по суті суд розпочав 13 грудня 2011 року, судові засідання також відбувалися без участі Юлії Тимошенко. Захисники Тимошенко вимагали замінити склад колегії суддів через, на їх думку, недостатній час для ознайомлення суддів зі справою. У ході процесу захист заявив, що все вирішено заздалегідь, та бойкотував судові засідання. 23 грудня 2011 року було оприлюднене рішення Апеляційного суду, згідно з яким вирок Печерського районного суду щодо Ю. Тимошенко залишився в силі. Судді відхилили низку клопотань захисників експрем'єра. Ухвала суду була оголошена за відсутності Ю. Тимошенко та її адвокатів.
Рішення Апеляційного суду викликало негативну реакцію у світі, зокрема з боку Європарламенту, Європейської комісії, зовнішньополітичних відомств Франції, США, Канади, Європейської народної партії, Світового конґресу українців.
26 січня 2012 року захист Тимошенко подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу на вирок в «газовій» справі. На судових засіданнях були присутні члени місії Європарламенту Пет Кокс та Александр Квасневський. Оголошення рішення судді відбулось 29 серпня — наступного дня після початку публічного слухання в ЄСПЛ справи «Тимошенко проти України» — за заявою про незаконність арешту експрем'єра і тримання її під вартою. В ухвалі суду зазначено про залишення вироку без змін.
У зв'язку з цим Європейський Союз, ПАРЄ, уряди США, Великої Британії та Канади висловили глибоке розчарування у зв'язку з негативним рішенням суду щодо касації експрем'єра Юлії Тимошенко у «газовій» справі.
Справа Манафорта
За даними видання The Guardian, колишній політтехнолог «Партії регіонів» і ексголова передвиборчого штабу президента США Дональда Трампа Пол Манафорт ухвалював розробку таємної медіастратегії, націленої проти Юлії Тимошенко. Проєкт був створений у 2011 році з метою підвищення рейтингів Януковича за кордоном.
Пол Манафорт проводив ряд таємних операцій, націлених проти Юлії Тимошенко. Зокрема, він пропонував переписати статті про Тимошенко у Вікіпедії, щоб осквернити ключового опонента Януковича; створити фейковий «мозковий центр» у Відні для поширення позицій на підтримку Януковича; проводити роботу в соціальних мережах, націлену на аудиторії в Європі і США; збирався використовувати «тролів» у соціальних мережах для критики Тимошенко.
Перебування Тимошенко у в'язниці
Тимошенко відбувала покарання в Качанівській виправній колонії № 54. У лютому 2012 року номінована на Нобелівську премію миру.
22 серпня 2011 року депутати від БЮТ Бригинець і Павловський заявили, що, на думку медиків, зазначені синці є наслідком отруєння Тимошенко у в'язниці. 25 серпня 2011 року Тимошенко повторно подала до суду клопотання, аби лабораторні дослідження були проведені в її клініці. За кілька днів вона вчергове відмовилася від медогляду та лабораторних досліджень, запропонованих комісією з Міністерства охорони здоров'я.
Соратники Тимошенко вважають, що хвороба Тимошенко у в'язниці — результат її отруєння. Тому тема «аналізу крові» є головною вимогою Тимошенко до влади. Омбудсмен Ніна Карпачова, побувавши у Тимошенко, сказала, що та вимагає і благає аналізу крові через синяки на тілі. Донька Тимошенко (Євгенія) на конгресі ЄНП заявила, що влада більше 4 місяців відмовляє Тимошенко в аналізі крові, хоча сама Тимошенко декілька разів відмовляла лікарям у здачі крові на аналіз. 23 листопада 2011 Тимошенко нарешті обстежили в «Київській обласній клінічній лікарні» — магнітно-резонансна томографія (МРТ) виявила в Тимошенко «міжхребцеву грижу».
На зустрічі з президентом Комаровським (28 листопада 2011 року) президент Янукович запевнив, що «Тимошенко будуть лікувати на рівні європейських стандартів» і пообіцяв внести зміни до «Кримінально-процесуального кодексу України» (мається на увазі декриміналізація статті, за якою засуджено Тимошенко). Однак адвокат Власенко заявив (29.11.2011), що Тимошенко не надають медичної допомоги; у неї з'явилися нові симптоми: «запаморочення, у неї йде кров з носа, у неї німіє ліва рука»; Власенко додав: «жива Тимошенко Януковичу не потрібна». Нарешті 30.11.2011 Тимошенко перевели з камери в медсанчастину СІЗО.
Політичний резонанс щодо Тимошенко
6-8 грудня 2011 року депутати БЮТ заблокували роботу парламенту України (парламент не працював три дні) з вимогою звільнити Тимошенко, над кріслом спікера вони повісили транспарант «Янукович, не вбивай Юлю».
За соціологічними опитуваннями, на початок грудня 2011 року «політична сила Тимошенко» вперше обігнала за рейтингом (правда, всього лише на 1 %) «Партію регіонів» Януковича.
Європейський парламент (1 грудня 2011 року) і з'їзд Європейської народної партії (7 грудня 2011 року) — прийняли резолюції по Україні, у яких сказано, що «умовою асоціації Євросоюзу і України» є: звільнення Тимошенко та надання їй можливості участі в майбутніх виборах.
Прем'єр-міністр Канади звернувся в Блок Юлії Тимошенко з пропозицією: надати для Тимошенко «найкращих лікарів Канади»; з аналогічною пропозицією звернувся «комітет Євросоюзу з питань запобігання катуванням».
2 жовтня 2012 року в газеті «Коммерсантъ Украина» було опубліковано інтерв'ю голови моніторингового комітету ПАРЄ Андреса Еркеля, у якому він висловив припущення, що Юлія Тимошенко є політичним в'язнем.
Лікування Тимошенко в ЦКБ № 5 Харкова
15 березня 2012 року Європейський суд з прав людини виніс уряду України припис «забезпечити отримання Юлією Тимошенко адекватної медичної допомоги у відповідній інституції».
27 квітня 2012 року лікарі берлінської клініки «Шаріте» (Charité), які обстежили Тимошенко в Качанівській колонії, повідомили її діагноз: хронічна грижа міжхребцевого диска. Німецькі фахівці заявили, що успішне лікування експрем'єра неможливе в Україні, де клініки не мають необхідного оснащення і методики.
9 травня 2012 року Юлію Тимошенко перевезли з Качанівської колонії до центральної клінічної лікарні № 5 «Укрзалізниці» в Харкові, де вона перебувала під посиленою охороною в умовах в'язничного режиму. З моменту її ув'язнення Тимошенко тричі оголошувала голодування.
13 вересня 2012 року стало відомо, що під час обшуку в палаті Тимошенко було виявлено схованку, замасковану під Кримінально-процесуальний кодекс України, у якій зберігалися заборонені для обігу технічні пристрої, а також серед її речей виявлено і вилучені невідомі ліки. Ю. Тимошенко поширила повідомлення, що в неї було вилучені 2 дозиметри, які 4 рази за час контролю показували перевищення дозволеного рівня радіації, а її захисник Олександр Плахотнюк, якого того дня не пускали до підзахисної, заявив, що жодних ліків у Тимошенко не вилучали.
Того ж дня під час брифінгу лікар німецької клініки «Шаріте» Лутц Гармс заявив, що не володіє інформацією стосовно вилучених у Ю. Тимошенко заборонених ліків та не виключає, що вона може стати внаслідок хвороби інвалідом, а перший заступник міністра охорони здоров'я Раїса Моісеєнко заявила, що ув'язнена перебуватиме в Центральній клінічній лікарні № 5 Харкова ще місяць.
У другій половині 2012 — першій половині 2013 року лікарі з клініки «Шаріте» наполягали на продовженні госпіталізації Тимошенко, не виключали загрози інвалідності та необхідності оперативного втручання. Після проведення клінічного обстеження німецькі фахівці дійшли висновку про необхідність операції. Про це на початку липня 2013 повідомила дочка експрем'єра Євгенія Тимошенко. У жовтні 2013 керівник «Шаріте» професор Айнхойпль заявив, що оперативне втручання є єдиним шансом Тимошенко на одужання. Напередодні Вільнюського саміту Східного партнерства ЄС, що відбувся в кінці листопада 2013 року, питання про надання Тимошенко можливості лікуватися в Німеччині обговорювалося як одна з умов підписання Україною Угоди про Асоціацію та Зону вільної торгівлі з Євросоюзом. Влада наполягала на законодавчому врегулюванні цього питання, у Верховній Раді розроблялися відповідні законопроєкти. 21 листопада 2013 уряд України відмовився від підписання Угоди з Євросоюзом і провладна більшість у парламенті не підтримала жодного з семи запропонованих законопроєктів щодо лікування ув'язнених за кордоном. Тимошенко закликала лідерів ЄС підписати Угоду про асоціацію з Україною, не висуваючи будь-яких умов, у тому числі й щодо її звільнення, якщо Янукович усе ж прийме таке рішення.
У квітні 2013 року Українська Гельсінська спілка з прав людини, Львівська обласна рада, Луцька і Тернопільська міськради звернулися до Президента Януковича з клопотаннями про звільнення Юлії Тимошенко.
5 вересня 2013 року Комітет Ради Європи з питань запобігання катуванням опублікував доповідь за результатами візиту до Тимошенко в грудні 2012 року. Висновки делегації Комітету підтвердили, що права Тимошенко були порушені за кількома статтями Європейської конвенції з прав людини, зокрема за ст. 3 (заборона катування) та ст. 8 (право на повагу до приватного і сімейного життя). У доповіді підкреслювалося, що «заходи безпеки, які застосовувалися до пані Тимошенко, не можуть уважатися пропорційними». Зокрема, у її палаті постійно були присутні співробітники пенітенціарної служби. Крім цього, ув'язнена перебувала під цілодобовим відеоспостереженням: у палаті були виявлені три відеокамери та ще «чотири інші, приховані відео- та/або аудіозаписуючі пристрої (у тому числі в санітарному вузлі)»; ще щонайменше шість відеокамер були встановлені в коридорі, а також у приміщеннях для медичних процедур. Регулярно порушувалося і право експрем'єра на побачення. Делегація КЗК підтвердила, що Тимошенко «зазнавала серйозних труднощів у здійсненні свого права на побачення і телефонні дзвінки».
Упродовж усього періоду перебування Тимошенко в колонії та лікарні вона, за словами німецьких лікарів, захисників та відвідувачів, майже не могла пересуватися самостійно. Водночас вивозити її на свіже повітря не дозволялося; натомість їй пропонували вийти на вулицю без допомоги та засобів для пересування. Так, у доповіді КЗК зазначалося, що «пані Тимошенко не мала доступу до прогулянок… ані в колонії № 54, ані в клінічній лікарні № 5 в Харкові, оскільки їй не було надано належної допомоги, коли вона бажала здійснювати прогулянки». За словами захисників, ув'язненій, яка не могла ходити, тюремники також пропонували самотужки діставатися до телефону, який знаходився в іншому приміщенні, та до автомобіля, щоб добратися в суд. Перебуваючи в лікарні, експрем'єр ще двічі оголошувала голодування: на знак протесту проти фальсифікації виборів-2012 та на знак солідарності з учасниками протестів проти відмови керівництва країни від євроінтеграції.
Звільнення
10 серпня 2011 року захист Тимошенко звернувся до Європейського суду з прав людини зі скаргою на незаконність арешту експрем'єра 5 серпня 2011. У скарзі йшлося про порушення положень Європейської конвенції з прав людини, зокрема, ст. 3 (заборона катування або нелюдського чи такого, що принижує гідність, поводження або покарання), ст. 5 (право на свободу та особисту недоторканність), ст. 8 (право на повагу до приватного життя) та ст. 18 (межі застосування обмежень прав).
30 квітня 2013 року Європейський суд із прав людини видав постанову в справі «Тимошенко проти України», у якій зазначається: «Суд вирішив, зокрема: що утримання під вартою пані Тимошенко як запобіжний захід було свавільним; що законність її тримання під вартою не було належним чином оцінено; а також що у неї не було можливості вимагати компенсації за незаконне позбавлення волі».
15 липня 2013 року ЄСПЛ повідомив про початок розгляду другої заяви Юлії Тимошенко, яка, зокрема, стосується справедливості кримінального провадження в «газовій» справі. У заяві йдеться про порушення права Тимошенко на справедливий суд та відображеного в Європейській конвенції з прав людини принципу «ніякого покарання без закону»; зазначається, що кримінальна справа була політично мотивованою та становила зловживання системою кримінального правосуддя. Крім того, Тимошенко заявила про незаконне оприлюднення в мережі Інтернет (зокрема, й на сайті Державної пенітенціарної служби) та на телеканалах відеозаписів її перебування в лікарні, а також сфальсифікованого аудіозапису її телефонної розмови з чоловіком.
5 вересня 2013 року Комітет Ради Європи з питань запобігання катуванням опублікував звіт за результатами візиту до Юлії Тимошенко в грудні 2012. Висновки делегації Комітету підтвердили, що права Юлії Тимошенко були порушені за кількома статтями Європейської конвенції з прав людини, зокрема за ст. 3 (заборона тортур) та ст. 8 (право на повагу до приватного і сімейного життя).
18 січня 2013 року Генеральна прокуратура України вручила Тимошенко повідомлення про підозру в її причетності до організації вбивства бізнесмена та народного депутата Євгена Щербаня в 1996. 21 травня 2013 слідство в справі про вбивство Щербаня було призупинене. Тимошенко спростувала обвинувачення та назвала їх абсурдними. З 6 лютого 2013 в Апеляційному суді м. Києва проводилися слідчі дії (допит свідків) з цієї справи. Засідання відбувалися без участі Тимошенко- Державна пенітенціарна служба повідомляла, що експрем'єр відмовляється їхати до суду. Проте захисники Тимошенко і вона сама неодноразово це спростовували та заявляли, що насправді тюремники самі не хочуть її етапувати.
Нову кримінальну справу західні країни розцінили як продовження «явно несправедливих і політично мотивованих судових розглядів проти Тимошенко та інших представників опозиції». 21 травня 2013 слідство в справі про вбивство Щербаня було зупинене.
Європейський суд з прав людини 30 квітня 2013 року вирішив, що арешт Ю. Тимошенко був політично вмотивованим, незаконним та став результатом свавілля в діях прокурорів та судді.
21 лютого 2014 року Верховна Рада імплементувала до національного законодавства положення статті 19 Конвенції ООН проти Корупції, згідно з якими була декриміналізована стаття, за якою засуджено Тимошенко.
22 лютого 2014 року, не дочекавшись підпису Президента під цим законом, Верховна Рада прийняла Постанову «Про виконання міжнародних зобов'язань України щодо звільнення Тимошенко Ю. В.».
Безпосередньо на підставі цієї Постанови Тимошенко змогла залишити лікарню ЦКБ Укрзалізниці в Харкові приблизно о 17:00 год. Зовнішньополітичне відомство США привітало Юлію зі звільненням і побажало їй продовжити лікування, щоб якнайшвидше одужати.
Діяльність Тимошенко після Революції Гідності (2014)
Перші дні на волі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM0TDFsMWJHbGhYMVI1Ylc5emFHVnVhMjlmWVdSa2NtVnpjMmx1WjE5RmRYSnZiV0ZwWkdGdVgzZHBkR2hmWVY5emNHVmxZMmd1WDB0NWFYWWxNa05mVld0eVlXbHVaUzVmUlhabGJuUnpYMjltWDBabFluSjFZWEo1WHpJeUpUSkRYekl3TVRRdUxURXVhbkJuTHpNd01IQjRMVmwxYkdsaFgxUjViVzl6YUdWdWEyOWZZV1JrY21WemMybHVaMTlGZFhKdmJXRnBaR0Z1WDNkcGRHaGZZVjl6Y0dWbFkyZ3VYMHQ1YVhZbE1rTmZWV3R5WVdsdVpTNWZSWFpsYm5SelgyOW1YMFpsWW5KMVlYSjVYekl5SlRKRFh6SXdNVFF1TFRFdWFuQm4uanBn.jpg)
22 лютого 2014, при виїзді з аеропорту «Жуляни» (після перельоту з Харкова до Києва) кортеж Юлії Тимошенко зупинили активісти Майдану і звернулися до неї зі словами: «Ви пам'ятаєте, хто зробив цю революцію?!» Активістам не сподобалося, що вона виїхала не через загальний виїзд з аеропорту. Того ж дня Тимошенко дала перше інтерв'ю на волі. Насамперед вона відвідала вул. Грушевського, де вшанувала пам'ять перших загиблих у протистоянні з міліцейськими спецпідрозділами. О 21.30 вона виступила з промовою на Майдані Незалежності.
У перші дні після завершення лікування Тимошенко провела низку зустрічей і телефонних переговорів із представниками ЄС, США, ОБСЄ.
6—7 березня Тимошенко взяла участь у конгресі Європейської народної партії в Дубліні. Виступаючи на цьому форумі, вона закликала лідерів Євросоюзу і країн Європи «разом стати на захист України».
З 7 до 19 березня перебувала на лікуванні в берлінській клініці Charité. Пропозиція лікування в клініці надійшла від канцлера Німеччини Анґели Меркель, про згоду Тимошенко було відомо 24 лютого.
Повернувшись до Києва, Тимошенко ініціювала створення оперативного штабу для напрацювання рішень у відповідь на загрози національній безпеці. До роботи в штабі було запрошено групу провідних фахівців у сфері безпеки, оборони та міжнародної політики. У розвиток цієї ініціативи 15 квітня 2014 Тимошенко оголосила про створення Національного руху опору, покликаного об'єднати зусилля добровільних захисників країни: насамперед, військових експертів, колишніх працівників спецслужб і правоохоронців, людей з досвідом участі в бойових діях. У травні 2014 на базі Руху були створені два батальйони територіальної оборони: 34-й батальйон «Батьківщина» та 42-й — «Рух опору».
Юридична реабілітація
28 лютого 2014 року Київський районний суд Харкова закрив провадження в кримінальній справі щодо ЄЕСУ у зв'язку з відмовою прокурорів від обвинувачення (за відсутністю складу злочину). Суд також послався на рішення Верховного Суду України, який у 2005 році підтвердив законність закриття цієї справи, та визнав, що постанова ексгенпрокурора Віктора Пшонки про скасування даного рішення Верховного Суду не відповідала законодавству. Суд також скасував постанову про арешт деякого майна Тимошенко.
Того ж дня Верховна Рада ухвалила закон «Про реабілітацію осіб на виконання рішень Європейського суду з прав людини», згідно з яким Тимошенко була реабілітована та поновлена в усіх правах.
Колишній перший заступник Генпрокурора Ренат Кузьмін в ефірі програми «Шустер LIVE» визнав, що «фактів отримання експрем'єр-міністром (Юлією Тимошенко), грошей, або інших матеріальних цінностей, або корупційних дій виявлено не було».
Заступник Генерального прокурора Микола Голомша, який у 2003—2004 роках займався кримінальними справами, порушеними проти Юлії Тимошенко заявив, що підстав для порушення кримінальних справ проти Тимошенко не було.
14 квітня 2014 року Верховний Суд України під час спільного засідання всіх палат рішенням 42 із 48 суддів закрив «газову» справу Юлії Тимошенко за відсутністю події злочину. 24 червня 2014 був оприлюднений повний текст цього рішення, суд дійшов висновку про відсутність у цій кримінальній справі події злочину. Таким чином, у «газовій» справі Юлії Тимошенко було поставлено крапку.
22 січня 2015 року Європейський суд з прав людини опублікував рішення за другою скаргою Юлії Тимошенко, узявши до уваги декларацію уряду України, котрий підтвердив порушення статей 18 (межі використання обмежень відносно прав, політична мотивація кримінальної справи), 3 (заборона тортур), 8 (право на повагу приватного і сімейного життя), 10 (свобода висловлювання думки), у поєднанні зі статтею 18 Європейської конвенції про права людини. ЄСПЛ заявив про припинення розгляду внаслідок дружнього врегулювання справи між українським урядом та Тимошенко
Вибори Президента України
27 березня 2014 року на пресконференції в Києві Юлія Тимошенко заявила про своє рішення йти в президенти. 29 березня з'їзд ВО «Батьківщина», який відбувся на Софійському майдані, висунув її кандидатуру на пост Президента України. Ключовими тезами Тимошенко були викорінення корупції, боротьба з олігархами, європейський шлях розвитку України (зокрема, підписання Угоди про асоціацію з ЄС), протидія російській агресії та відновлення територіальної цілісності України.
Для перемоги на виборах президента і наступної політичної боротьби кандидат у президенти України Юлія Тимошенко найняла в свою команду політичного технолога Таля Зільберштейна, який колись консультував експрем'єр міністра Ізраїлю Ехуда Ольмерта.
На позачергових виборах Президента України, які відбулися в один тур 25 травня 2014 року, Юлія Тимошенко посіла друге місце з результатом 12,81 %. На виборах переміг Петро Порошенко.
Після виборів Тимошенко приступила до реформування партії «Батьківщина».
Парламентські вибори в Україні 2014
Тимошенко запропонувала 26 жовтня 2014 року провести всеукраїнський референдум щодо вступу України до НАТО, одночасно з парламентськими виборами.
14 вересня 2014 року на з'їзді ВО «Батьківщина» Тимошенко вперше в її політичній кар'єрі була включена до виборчого партійного списку під другим номером, перший номер отримала Надія Савченко. Інші учасники списку: Ігор Луценко, Сергій Соболєв, Альона Шкрум.
За результатами парламентських виборів 2014 Юлія Тимошенко знову стала Народним депутатом України та провела до парламенту партію Батьківщина.
Парламентська діяльність 2014—2018 роки
11 грудня 2014 року Верховна Рада підтримала ініціативу Тимошенко щодо звільнення Надії Савченко.
16 лютого 2016 року Юлія Тимошенко зробила заяву, що фракція «Всеукраїнське об'єднання „Батьківщина“» вирішила вийти з коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді. Свою заяву вона пояснила тим, що демократична коаліція перестала існувати, оскільки уряд складається з колишньої Партії регіонів та фракції Народного фронту.
Восени 2016 року звернулася до Окружного адміністративного суду Києва про скасування постанови Кабінету міністрів № 315, яка встановлювала єдину ціну на природний газ (була чинною з 1 травня 2016 року по 31 березня 2017 року), у березні 2019 року постанова була скасована. Виступає проти продажу і приватизації стратегічно важливих для держави об'єктів. Зокрема, газотранспортну систему України оцінила в 300 млрд доларів, обіцяла наповнити її газом власного виробництва, ліквідувавши при цьому Нафтогаз України як непотрібну посередницьку структуру, та звинуватила чинного президента України в намірах дешево купити магістраль. Експерти оцінили такі пропозиції як популізм. Зокрема, керівник Бюро комплексного аналізу та прогнозів Сергій Дяченко вважає, що така приватизація неможлива без участі західного капіталу.
Тимошенко була одним із авторів законопроєкту, який продовжував мораторій на продаж землі.
15 червня 2018 року Тимошенко презентувала «Новий курс України» — передвиборчу програму з 4 розділів: новий суспільний договір, мир та безпека, економіка та соціальна політика. 21 вересня 2018 року презентувала програму «Новий економічний курс», яка була розцінена як програма кандидата в президента. Програма отримала оцінку як незавершена, потребує більш точних економічних розрахунків.
Президентські вибори 2019
22 січня 2019 року партія висунула Тимошенко кандидатом у Президенти України на виборах 31 березня 2019 року. 25 січня ЦВК зареєструвала її кандидатом на пост Президента України..
5 лютого 2019 року Тимошенко розпочала передвиборчий тур мітингом у Дніпрі.
Під час виборчого туру вона відвідала практично всі області України. Завершився тур акцією єднання «Україна обирає зміни», яка одночасно проходила на Михайлівській площі в Києві, на Соборній площі в Маріуполі та на площі перед університетом ім. Франка у Львові.
8 лютого 2019 року в Тимошенко з'явився «двійник» на виборах. У січні 2019 року про свій намір балотуватися кандидатом у президенти заявив позафракційний народний депутат Юрій Тимошенко. Сама Тимошенка назвала це брудними технологіями на виборах.
16 березня 2019 року кандидат на пост Президента України від партії «Основа» Сергій Тарута ухвалив рішення підтримати на виборах Юлію Тимошенко. Політики підписали в Києві Меморандум про взаємодію.
На підтримку Тимошенко на посаду Президента України публічно висловилися волонтер та громадський активіст Геннадій Друзенко, ветеран АТО, захисник Донецького аеропорту Микола Тихонов, перший президент України Леонід Кравчук та інші. Також на її підтримку виступали Федерація профспілок України, Всеукраїнський громадський рух «Сила права» та інші організації.
У першому турі виборів Тимошенка посіла третє місце із 13,4 % голосів (2 532 452 голосів).
Вона посіла перше місце в Івано-Франківській області (22,51 % голосів «за» від 650 861 виборця, що взяли участь у виборах) та друге місце в 11 областях.
Вартість передвиборчої кампанії Тимошенко, згідно зі звітом ЦВК, склала понад 164 млн грн, всі кошти надано партією «Батьківщина». Проте з урахуванням витрат на рекламу 2018 року до початку офіційної виборчої кампанії загальний обсяг витрат за даними руху «Чесно» сягає 320 млн гривень. Національне агентство з питань запобігання корупції за результатами аналізу звіту Тимошенко встановили невідповідність його оформлення та внесених звітних даних вимогам законодавства.
Парламентська та політична діяльність з 2019 року
Тимошенко входить до складу Комітету Верховної Ради України з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів.
У листопаді 2019 року, після ухвалення Верховною Радою України законопроєкту про зняття мораторію з продажу землі, Юлія Тимошенко заявила про перехід в опозицію до правлячої партії «Слуга народу».
У грудні 2019 року Тимошенко об'єднала в Національний штаб понад 40 політичних та громадських організацій, які виступили проти продажу землі та закликали провести референдум.
18 листопада 2019 року Тимошенко звернулася до Конституційного Суду з проханням невідкладно розглянути подання щодо законопроєкту про «ринок землі».
Сім'я
Про своє етнічне походження Тимошенко сказала: «У мене по лінії батька всі латиші до десятого коліна, а по лінії мами — всі українці до десятого коліна».
Мати, Телєгіна Людмила Миколаївна (дівоче прізвище Нелєпова, нар. 11 серпня 1937 року в Дніпропетровську, нині Дніпро), українка. Згідно з дослідженнями Антоніни Ульяхіної (сестри Людмили Миколаївни): «Ми бачили документи, що її (Юлії Володимирівни) прадід Єрофєй Неліпа — козак з Запоріжжя, під час служби в армії прізвище записали — „Нелєпов“». За словами Ю. Тимошенко, уся родина її матері мешкає в селі Перещепино на Дніпропетровщині.
Батько, Грігян Володимир Абрамович (нар. 3 грудня 1937 року в Дніпропетровську), за словами Тимошенко, латиш. Батьки розійшлися, коли Юлії ще не було одного року (за іншими даними, їй було три).
Чоловік, Тимошенко Олександр Геннадійович, (нар. 11 червня 1960 року) — одружився з Юлією в 1979 році. Займається підприємництвом з 1990-х років, один з екскерівників компанії ЄЕСУ, звинувачувався в економічних злочинах у 2000—2001 роках. Був захисником Юлії під час судового процесу проти неї у 2011. У 2012 отримав політичний притулок у Чехії. Був одним із організаторів Євромайдану в Празі та створив Міжнародне громадське об'єднання «Батьківщина». Після звільнення дружини з ув'язнення повернувся до України.
Донька, Тимошенко Євгенія Олександрівна (нар. 20 лютого 1980 року). Закінчила Лондонську школу економіки, здобула ступінь бакалавра за спеціалізацією «Державне управління» та ступінь магістра за спеціалізацією «Російська та пострадянська політичні науки». Була захисником матері під час судового процесу у 2011 році. Протягом двох з половиною років перебування Юлії Тимошенко в ув'язненні, Євгенія проводила активну кампанію задля її звільнення та інформувала міжнародну спільноту про антидемократичні процеси в Україні. Євгенія Тимошенко мала десятки зустрічей з керівниками Євросоюзу, країн Заходу та міжнародних організацій, виступала в Сенаті США, у парламенті Італії, на Борнгольмській конференції, на форумах європейських політичних партій, у ЗМІ. Одружена із Артуром Чечоткіним. Виховує доньку Єву та двох синів Давіда та Адама.
Статки та доходи
Відповідно до декларації за 2020 рік, доходом Тимошенко були депутатська зарплата (462,5 тис. грн), кошти на виконання депутатських повноважень (255,9 тис. грн) та банківські відсотки (60,4 тис. грн). Також Тимошенко отримала із США, у порядку досудового врегулювання, 148,3 млн грн компенсації шкоди, заподіяної політичними репресіями 2011—2014 років. Політик має готівкою 290 тис. грн та 5 млн 391 тис. доларів США, володіє ювелірними виробами Mikimoto, Chanel, Dinh Van, Cartier, Chopard. Чоловік депутатки, Олександр Тимошенко, отримав 342,3 тис. грн іноземного доходу, 1 млн грн від відчуження рухомого майна, 6 грн відсотків, 133,7 тис. грн страхових виплат. Тримає значні суми готівкою і в банках.
Згідно із декларацією за 2019 рік, у Тимошенко не було авто і нерухомості, елітний будинок площею 588 м2 у селі Козин вона орендувала у двоюрідної сестри Тетяни Шарапової (у 2019 році сестра померла). Також орендувала дві земельні ділянки, загальною площею 3362 м2. Ще дві сусідні ділянки перебувають у власності тітки, Антоніни Ульяхіної. Два автомобілі, Mercedes-Benz 2014 року та ГАЗ 1983 року, були зареєстровані на чоловіка, згодом він їх продав.
Наукова діяльність
18 березня 1999 року захистила кандидатську дисертацію за «спеціальність 08.02.03. — організація управління, планування і регулювання економікою» на тему «Державне регулювання податкової системи» і отримала ступінь кандидат економічних наук.
Науковий керівник — доктор економічних наук, професор, завідувач кафедрою національної економіки та публічного управління Київського національного економічного університету Савченко Анатолій Григорович.
Автор понад 50 наукових праць.
Публікації за темою дисертації
- Тимошенко Ю., Турчинов О. Основні напрями удосконалення системи оподаткування в Україні. — К.: НАНУ, 1998. — 62 с. (особисто автору належить 45с. — розробка принципів, науково-методичних підходів та механізму організаційного забезпечення реформування податкової системи і системи позабюджетних фондів).
- Тимошенко Ю. В. Реформування системи оподаткування в Україні // Економіка та підприємництво. Збірник наукових праць молодих вчених та аспірантів. Вип. 2. — К.: КНЕУ, 1998. — С. 81-86.
- Тимошенко Ю. В. Функції податків в умовах переходу України до ринкових відносин // Вчені записки: Науковий збірник. Вип. 1. — К.: КНЕУ, 1998. — С. 40-42.
- А.с. ПА № 885. Україна. Нові підходи до проведення податкової реформи в Україні / Тимошенко Ю. В., Турчинов О. В. — 62с. Зареєстровано 31.12.97, Каталог державної реєстрації, 1998 (особисто автору належить 38 с. — концепція побудови податкової системи, розробка науково-методичних підходів та механізму реформування податкової системи та системи позабюджетних фондів).
Нагороди й відзнаки
- За визначні заслуги перед УПЦ МП нагороджена орденом святої великомучениці Варвари (1998 р.).
- У липні 2005 року американський журнал Форбс назвав українського прем'єра Юлію Тимошенко третьою за впливовістю жінкою планети.
- У вересні 2005 року Тимошенко отримала нагороду «Людина року Центрально-Східної Європи», яку їй присудив «Економічний форум у Криниці Гурській» (Польща).
- У грудні 2005 році отримала Prix de la Foundation за «видатні лідерські якості, економічні досягнення під час керівництва Кабінетом міністрів й антикорупційну політику, а також за боротьбу із загрозами демократії, що виникають у сучасному світі», Євросередземноморський форум в Монако
- У березні 2007 року французький журнал «Міжнародна політика» вручив Тимошенко відзнаку «За політичну мужність». Це перша нагорода, яку одержав представник України за 25 років існування проєкту. Попередня така нагорода була вручена у 2004 Папі Римському Іоану Павлу II.
- У березні 2007 року отримала нагороду Conservative Political Action Conference «за внесок у розвиток демократії».
- 2008 — знак «Шахтарська слава» III ступеня у Луганську.
- У жовтні 2009 року Патріарх Єрусалимський Теофіл III нагородив Тимошенко найвищою нагородою Єрусалимської Православної Церкви — Орденом Святогробського Братства.
- У жовтні 2012 року експрем'єр-міністру України Юлії Тимошенко присуджено Міжнародну премію Папи Римського Боніфація VIII. Уперше цією премією у 2003 було нагороджено Папу Римського Іоана Павла II.
- У липні 2013 року політична партія Іспанії Уніо Демократіка де Каталунія (Unio Democratica de Catalunya) нагородила лідера української опозиції Юлію Тимошенко медаллю Мануеля Карраско Формігуера за її внесок у захист демократії та свободи і боротьбу за відновлення верховенства права в Україні. Раніше цією медаллю були нагороджені колишній Президент Чехії Вацлав Гавел (2007), Президент Європарламенту Ганс-Герт Петтерінг (2008) та інші видатні діячі.
- 18 жовтня 2014 року в Хмельницькому журналісти вручили Тимошенко премію імені Якова Гальчевського «За вагомий внесок в розвиток демократії та подвижництво у державотворенні в Україні». Цією премією лідер «Батьківщини» була нагороджена у 2011. Диплом був вручений Юлії Тимошенко в Печерському суді, а саму нагороду — книгу Якова Гальчевського «Проти червоних окупантів» журналісти змогли передати лише тепер.
Відображення в культурі
- У серпні 2013 року в Единбурзі (Шотландія) під час відкриття фестивалю Edinburgh Festival Fringe було презентовано виставу про життя лідера української опозиції Юлії Тимошенко. П'єса «Хто хоче вбити Юлію Тимошенко?» (Who Wants to Kill Yulia Tymoshenko?) розповідає про боротьбу колишнього Прем'єр-міністра України за демократію та про її політично мотивоване ув'язнення.
Примітки
- Deutsche Nationalbibliothek Record #131430483 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- Munzinger Personen
- . Архів оригіналу за 31 грудня 2021. Процитовано 2 квітня 2022.
- . Українська правда (укр.). Архів оригіналу за 16 листопада 2018. Процитовано 1 листопада 2019.
- . Архів оригіналу за 6 лютого 2021. Процитовано 26 серпня 2021.
- . https://ukrrain.com/. Архів оригіналу за 27 липня 2021. Процитовано 27 липня 2021.
- . Національна бібліотека ім. В. І. Вернадського. Архів оригіналу за 2 серпня 2014. Процитовано 2 квітня 2022.
- Тимошенко у молоді роки. Відео Юлії Тимошенко, які потрапили під увагу ЗМІ. https://mylandrover.ru/. Процитовано 4 лютого 2022.
- Сегодня № 168 (669) за 25.09.2000 [ 2 липня 2018 у Wayback Machine.] (рос.)
- . korrespondent.net (російською) . 25 квітня 2001. Архів оригіналу за 2 липня 2018. Процитовано 20 липня 2018.
- Корчинский Александр, Сибирцев Александр, Мирошниченко Максим, Рафал Анастасия, Дмитрий Коротков, Александр Ильченко, Тимошенко — 50: путь от песочницы до власти [ 1 лютого 2019 у Wayback Machine.] (рос.) // Сегодня, 25 листопада 2010
- Шведа, Юрій (13 жовтня 2011). . ZAXID.NET (укр.). Архів оригіналу за 13 жовтня 2018. Процитовано 12 жовтня 2018.
- . Українська правда. Архів оригіналу за 1 вересня 2021. Процитовано 1 вересня 2021.
- . https://www.pravda.com.ua/. Архів оригіналу за 30 жовтня 2021. Процитовано 30 жовтня 2021.
- . Політика (укр.). Архів оригіналу за 26 вересня 2021. Процитовано 30 червня 2018.
- . Interfax-Ukraine (англ.). 25 червня 2012. Архів оригіналу за 5 серпня 2020. Процитовано 25 квітня 2020.
- Архів оригіналу за 1 жовтня 2021. Процитовано 1 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 1 жовтня 2021. Процитовано 1 жовтня 2021.
- . https://en.interfax.com.ua/ (англійська) . Архів оригіналу за 30 жовтня 2021. Процитовано 30 жовтня 2021.
- . ЛІГАБізнесІнформ. 26.09.2005. Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 22 жовтня 2014.
- . Українська правда. 26 грудня 2005. Архів оригіналу за 30 жовтня 2014. Процитовано 22 жовтня 2014.
- . Архів оригіналу за 1 жовтня 2021. Процитовано 1 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 1 жовтня 2021. Процитовано 1 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 1 жовтня 2021. Процитовано 1 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 25 жовтня 2021. Процитовано 25 жовтня 2021.
- Сергій Андрушко (27 червня 2016). . radiosvoboda.org (укр.). Радіо Свобода. Архів оригіналу за 25 серпня 2021. Процитовано 28 серпня 2021.
- Євген Тейзе (12.05.2017). (укр.). DW. Архів оригіналу за 25 лютого 2022. Процитовано 28 серпня 2021.
- . DW. 16.08.2018. Архів оригіналу за 24 лютого 2022. Процитовано 28 серпня 2021.
- . Юлія Тимошенко. Офіційний сайт. Архів оригіналу за 27 вересня 2013. Процитовано 25 вересня 2013.
- . Архів оригіналу за 6 травня 2021. Процитовано 23 червня 2021.
- . LIGA. Архів оригіналу за 28 березня 2018. Процитовано 25 квітня 2020.
- . Київський безпековий форум. Архів оригіналу за 23 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Верховна Рада України. 14.06.2001. Архів оригіналу за 24 червня 2016. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Верховна рада. Архів оригіналу за 25 жовтня 2021. Процитовано 25 жовтня 2021.
- . Электронная библиотека Князева. Архів оригіналу за 8 травня 2013. Процитовано 22 жовтня 2013.
- . Верховна Рада України. 5 травня 2000. Архів оригіналу за 5 серпня 2017. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 4 лютого 2005. Архів оригіналу за 24 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Архів оригіналу за 31 серпня 2021. Процитовано 1 вересня 2021.
- . BBC news. Архів оригіналу за 1 вересня 2021. Процитовано 1 вересня 2021.
- . https://www.pravda.com.ua/. Архів оригіналу за 21 жовтня 2021. Процитовано 21 жовтня 2021.
- Києво-Святошинський суд Київської області закрив усі кримінальні справи, що були порушені щодо лідера партії «Батьківщина» Юлії Тимошенко та її чоловіка Олександра Тимошенка [ 11 червня 2021 у Wayback Machine.], Радіо Свобода
- Генпрокуратура спростовує всі заяви Тимошенко. Українська правда. 8 травня 2002. оригіналу за 8 червня 2021. Процитовано 8 червня 2021.
- . Радіо Свобода. Архів оригіналу за 23 липня 2021. Процитовано 23 липня 2021.
- . Українська правда. 14 лютого 2001. Архів оригіналу за 4 жовтня 2013. Процитовано 3 жовтня 2013.
- . Архів оригіналу за 23 липня 2021. Процитовано 23 липня 2021.
- Генеральна прокуратура України визнала необґрунтованим рішення Апеляційного суду Київської області про закриття кримінальних справ щодо Юлії та Олександра Тимошенків [ 26 липня 2021 у Wayback Machine.] Радіо Свобода
- . Архів оригіналу за 12 травня 2021. Процитовано 1 березня 2021.
- . Архів оригіналу за 26 липня 2021. Процитовано 26 липня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - https://stopcor.org/batkivshhyna-vo/Батьківщина[недоступне посилання] ВО
- http://w1.c1.rada.gov.ua/pls/site2/p_deputat_list?skl=5 [ 22 травня 2021 у Wayback Machine.] За виборчим списком: Блок Юлії Тимошенко
- https://24tv.ua/hto_taka_yuliya_timoshenko_biografiya_kandidata_u_prezidenti_n1108947 [ 25 жовтня 2021 у Wayback Machine.] Хто така Юлія Тимошенко: біографія кандидата у президенти
- . Українська правда. 5 грудня 2003. Архів оригіналу за 24 жовтня 2014. Процитовано 21 жовтня 2014.
- . Українська правда. 2 липня 2004. Архів оригіналу за 12 листопада 2013. Процитовано 12 листопада 2013.
- . Українська правда. 2 липня 2004. Архів оригіналу за 12 листопада 2013. Процитовано 12 листопада 2013.
- . Українська правда. 19 листопада 2004. Архів оригіналу за 12 листопада 2013. Процитовано 12 листопада 2013.
- . Українська правда. 23 листопада 2004. Архів оригіналу за 12 листопада 2013. Процитовано 12 листопада 2013.
- . Офіційний сайт ПРП. 27 листопада 2009. Архів оригіналу за 12 листопада 2013. Процитовано 12 листопада 2013.
- . Українська правда. 28 листопада 2004. Архів оригіналу за 12 листопада 2013. Процитовано 12 листопада 2013.
- . https://www.radiosvoboda.org/. Архів оригіналу за 29 жовтня 2021. Процитовано 31 жовтня 2021.
- . Коментарі. 04.02.2005. Архів оригіналу за 22.10.2014. Процитовано 22.10.2014.
- . Українська правда. 8 вересня 2005. Архів оригіналу за 30 жовтня 2014. Процитовано 22 жовтня 2014.
- . Українська правда. 20 вересня 2005. Архів оригіналу за 30 жовтня 2014. Процитовано 22 жовтня 2014.
- . Архів оригіналу за 25 травня 2011. Процитовано 10 квітня 2011.
- . https://www.rbc.ua/. Архів оригіналу за 21 квітня 2019. Процитовано 31 жовтня 2021.
- . https://www.bbc.com/. Архів оригіналу за 31 жовтня 2021. Процитовано 31 жовтня 2021.
- . https://www.radiosvoboda.org/. Архів оригіналу за 31 жовтня 2021. Процитовано 31 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 26 липня 2021. Процитовано 26 липня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - https://www.bbc.com/ukrainian/domestic/story/2007/03/printable/070331_maidan_zanuda_oh [ 5 грудня 2021 у Wayback Machine.] Весняний Майдан закликав до нових виборів, ВВС, 31 березня 2007 p
- https://www.radiosvoboda.org/a/961789.html [ 26 серпня 2021 у Wayback Machine.] Президент Віктор Ющенко підписав указ про дострокове припинення повноважень Верховної Ради, Радіо Свобода, 02 квітня 2007
- . https://osf.org.ua/. Архів оригіналу за 25 жовтня 2020. Процитовано 3 листопада 2021.
- . Українська правда. 4 грудня 2007. Архів оригіналу за 30 жовтня 2014. Процитовано 22 жовтня 2014.
- . https://www.jnsm.com.ua/. Архів оригіналу за 5 листопада 2021. Процитовано 5 листопада 2021.
- Ukraine: Letter of Intent, Memorandum of Economic and Financial Policies, and Technical Memorandum of Understanding = [Україна: Лист про наміри, Меморандум про економічну та фінансову політику та Технічний меморандум про взаєморозуміння] : [ 23.10.2018] // IMF. — 2018. — 31 October. — Дата звернення: 30.10.2018. — Цитата: «To assure sound finances going forward, and bring Naftogaz’ financial relations with the budget onto a more orderly basis, we will unify the price of domestic and imported gas by end-2011. The gradual phasing of this process will start on December 1, 2008. In parallel, price subsidies for imported natural gas consumed by communal heating entities will be reduced through quarterly tariff adjustments and be eliminated by July 1, 2010».
- . https://www.unian.ua/. УНІАН. 18 липня 2008. Архів оригіналу за 8 липня 2018. Процитовано 8 липня 2018.
- . https://www.unian.net/. УНІАН. 16 вересня 2008. Архів оригіналу за 8 липня 2018. Процитовано 8 липня 2018.
- . Українська правда. 11 липня 2008. Архів оригіналу за 30 жовтня 2014. Процитовано 22 жовтня 2014.
- . Українська правда. 5 лютого 2009. Архів оригіналу за 30 жовтня 2014. Процитовано 22 жовтня 2014.
- . Архів оригіналу за 30 квітня 2014. Процитовано 7 травня 2014.
- . Українська правда. 21 січня 2009. Архів оригіналу за 21 травня 2014. Процитовано 15 листопада 2013.
- . Офіційний портал Верховної Ради України. 5 серпня 2009. Архів оригіналу за 24 листопада 2013. Процитовано 15 листопада 2013.
- . Українська правда. 2 жовтня 2008. Архів оригіналу за 4 жовтня 2013. Процитовано 2 жовтня 2013.
- . Українська правда. 1 січня 2009. Архів оригіналу за 4 жовтня 2013. Процитовано 2 жовтня 2013.
- . Українська правда. 18 січня 2009. Архів оригіналу за 4 жовтня 2013. Процитовано 2 жовтня 2013.
- . https://ua.interfax.com.ua/. Архів оригіналу за 30 листопада 2021. Процитовано 30 листопада 2021.
- . https://www.radiosvoboda.org/. Архів оригіналу за 30 листопада 2021. Процитовано 30 листопада 2021.
- . https://www.oporaua.org/. Архів оригіналу за 30 листопада 2021. Процитовано 30 листопада 2021.
- . Українська правда. 3 лютого 2010. Архів оригіналу за 23 жовтня 2013. Процитовано 22 жовтня 2013.
- . https://www.radiosvoboda.org/. Архів оригіналу за 30 листопада 2021. Процитовано 30 листопада 2021.
- Ханне Северинсен просила Ющенко не подписывать изменения в закон о выборах. Цензор.нет. 4 лютого 2010.
- . УНІАН. 4 лютого 2010. Архів оригіналу за 23 жовтня 2013. Процитовано 22 жовтня 2013.
- . Радіо Свобода. 23 січня 2010. Архів оригіналу за 22 жовтня 2014. Процитовано 22 жовтня 2014.
- . Політична думка. 27 квітня 2010. Архів оригіналу за 24 вересня 2015. Процитовано 22 жовтня 2014.
- Повторне голосування з виборів Президента України 07 лютого 2010 року. ЦВК. 7 лютого 2010. Архів оригіналу за 5 серпня 2012. Процитовано 22 жовтня 2013.
- . Українська правда. 13 лютого 2010. Архів оригіналу за 28 вересня 2014. Процитовано 22 жовтня 2013.
- . Українська правда. 10 лютого 2010. Архів оригіналу за 28 вересня 2014. Процитовано 22 жовтня 2013.
- . Українська правда. 17 лютого 2010. Архів оригіналу за 23 жовтня 2013. Процитовано 22 жовтня 2013.
- . Українська правда. 20 лютого 2010. Архів оригіналу за 23 жовтня 2013. Процитовано 22 жовтня 2013.
- . Українська правда. 22 лютого 2010. Архів оригіналу за 24 лютого 2010. Процитовано 22 лютого 2010.
- . https://www.jnsm.com.ua/. Архів оригіналу за 7 листопада 2021. Процитовано 7 грудня 2021.
- «После создания в парламенте Украины „коалиции тушек“ премьером страны стал Азаров. Правительство утверждено, 11.03.2010» [ 18 травня 2011 у Wayback Machine.].
- . Архів оригіналу за 13.04.2010. Процитовано 05.02.2011.
- . Архів оригіналу за 11 квітня 2010. Процитовано 8 квітня 2010.
- . https://novosti.dn.ua/ (російська) . Архів оригіналу за 7 грудня 2021. Процитовано 7 грудня 2021.
- . Українська правда. 18 червня 2011. Архів оригіналу за 10 жовтня 2017. Процитовано 11 грудня 2018.
- . РБК-Україна. 07.08.2014. Архів оригіналу за 24 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Українська правда. 11 квітня 2011. Архів оригіналу за 30 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- Суд над Тимошенко. Почалося. Українська правда. 24 червня 2011. Архів оригіналу за 22 червня 2013. Процитовано 26 червня 2011.
- . Радіо Свобода. 05.08.2011. Архів оригіналу за 24 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Архів оригіналу за 14 жовтня 2011. Процитовано 11 жовтня 2011.
- . Архів оригіналу за 4 жовтня 2013. Процитовано 12 червня 2013.
- . Архів оригіналу за 4 листопада 2013. Процитовано 3 листопада 2011.
- . https://www.pravdatut.ua/. Архів оригіналу за 26 грудня 2021. Процитовано 26 грудня 2021.
- . Українська правда. 6 вересня 2013. Архів оригіналу за 11 листопада 2013. Процитовано 19 листопада 2013.
- . Українська правда. 14 жовтня 2013. Архів оригіналу за 17 листопада 2013. Процитовано 19 листопада 2013.
- . Інтерфакс-Україна. 24 жовтня 2011. Архів оригіналу за 19 травня 2014. Процитовано 19 травня 2014.
- . Українська правда. 27 жовтня 2011. Архів оригіналу за 21 травня 2014. Процитовано 19 травня 2014.
- . Українська правда. 26 жовтня 2011. Архів оригіналу за 21 травня 2014. Процитовано 19 травня 2014.
- . Українська правда. 7 грудня 2011. Архів оригіналу за 21 травня 2014. Процитовано 19 травня 2014.
- . Українська правда. 8 грудня 2011. Архів оригіналу за 21 травня 2014. Процитовано 19 травня 2014.
- . Українська правда. 9 грудня 2011. Архів оригіналу за 21 травня 2014. Процитовано 19 травня 2014.
- . Архів оригіналу за 9 січня 2012. Процитовано 11 грудня 2011.
- . УНІАН. 28 лютого 2014. Архів оригіналу за 14 жовтня 2014. Процитовано 19 травня 2014.
- . Радіо Свобода. Архів оригіналу за 28 січня 2022. Процитовано 23 січня 2022.
- . Архів оригіналу за 27 лютого 2022. Процитовано 15 червня 2021.
- . Архів оригіналу за 26 жовтня 2011. Процитовано 3 листопада 2011.
- . Архів оригіналу за 11.01.2012. Процитовано 05.11.2011.
- . Архів оригіналу за 14 листопада 2011. Процитовано 3 листопада 2011.
- . УНІАН. Архів оригіналу за 24 січня 2022. Процитовано 24 січня 2022.
- . BBC. Архів оригіналу за 24 січня 2022. Процитовано 24 січня 2022.
- . Главком. 16.08.2011. Архів оригіналу за 24 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Главком. 16.08.2011. Архів оригіналу за 24 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Тиждень.ua. 13 квітня 2012. Архів оригіналу за 24 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Інтерфакс-Україна. 05.07.2012. Архів оригіналу за 24 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Українська правда. 9 квітня 2013. Архів оригіналу за 22 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Український тиждень. 19 січня 2013. Архів оригіналу за 22 травня 2014. Процитовано 22 травня 2014.
- . LB.ua. 28 июня 2013. Архів оригіналу за 21 вересня 2013. Процитовано 20 вересня 2013.
- . ТСН.ua. 6 лютого 2014. Архів оригіналу за 10 травня 2014. Процитовано 22 травня 2014.
- . Українська правда. 24 жовтня 2011. Архів оригіналу за 20 грудня 2013. Процитовано 19 листопада 2013.
- . Українська правда. 13 грудня 2011. Архів оригіналу за 20 грудня 2013. Процитовано 19 листопада 2013.
- . Українська правда. 13 грудня 2011. Архів оригіналу за 20 грудня 2013. Процитовано 19 листопада 2013.
- . Українська правда. 3 грудня 2011. Архів оригіналу за 20 грудня 2013. Процитовано 19 листопада 2013.
- . ЛІГАБізнесІнформ. 22 грудня 2011. Архів оригіналу за 20 грудня 2013. Процитовано 19 листопада 2013.
- . ВВС Україна. 23 грудня 2011. Архів оригіналу за 18 березня 2012. Процитовано 19 листопада 2013.
- Президент Європарламенту чекав іншого рішення щодо апеляції Тимошенко. УНІАН. 24 грудня 2011.
- У ЄС шкодують, що Тимошенко залишилась поза виборами. УНІАН. 24 грудня 2011.
- . Українська правда. 26 грудня 2011. Архів оригіналу за 28 вересня 2014. Процитовано 20 листопада 2013.
- . Українська правда. 28 грудня 2011. Архів оригіналу за 28 вересня 2014. Процитовано 20 листопада 2013.
- Канада підтримала Тимошенко. УНІАН. 25 грудня 2011.
- Голова ЄНП: Тимошенко продовжують переслідувати. УНІАН. 24 грудня 2011.
- . Українська правда. 31 грудня 2011. Архів оригіналу за 28 вересня 2014. Процитовано 20 листопада 2013.
- . BBC. Архів оригіналу за 3 лютого 2022. Процитовано 3 лютого 2022.
- https://lb.ua/news/2012/06/24/157826_byutovtsi_piketom_zhdut_komissiyu.html [ 26 серпня 2021 у Wayback Machine.] Кваснєвський і Кокс приїхали до Тимошенко в лікарню, Лівий берег
- . Українська правда. 28 серпня 2012. Архів оригіналу за 2 лютого 2014. Процитовано 19 листопада 2013.
- . Українська правда. 29 серпня 2012. Архів оригіналу за 17 січня 2013. Процитовано 19 листопада 2013.
- . УНІАН. 29 серпня 2012. Архів оригіналу за 23 жовтня 2012. Процитовано 19 листопада 2013.
- . Тиждень.ua. 30 серпня 2012. Архів оригіналу за 2 лютого 2014. Процитовано 19 листопада 2013.
- . Тиждень.ua. 29 серпня 2012. Архів оригіналу за 2 лютого 2014. Процитовано 19 листопада 2013.
- . Посольство Канади в Україні. 29 серпня 2012. Архів оригіналу за 19 січня 2015. Процитовано 19 листопада 2013.
- . Тиждень.ua. 29 серпня, 2012. Архів оригіналу за 2 лютого 2014. Процитовано 19 листопада 2013.
- Harding, Luke (5 квітня 2018). . The Guardian (брит.). ISSN 0261-3077. Архів оригіналу за 9 квітня 2018. Процитовано 6 квітня 2018.
- https://ukrainian.voanews.com/a/tymoshenko-manafort-brud/4571732.html [ 26 серпня 2021 у Wayback Machine.] Манафорт таємно поливав Тимошенко брудом у західних ЗМІ — текст обвинувачення спеціального прокурора Мюллера, Голос Америки, 14 вересня 2018
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2021. Процитовано 1 жовтня 2021.
- принимал тайные операции против Тимошенко — The Guardian[недоступне посилання]
- . https://zakon.rada.gov.ua/. Архів оригіналу за 5 лютого 2022. Процитовано 5 лютого 2022.
- Тимошенко з Клінтоном і Колем потрапила до списку номінантів на «Нобеля». [ 2020-04-25 у Wayback Machine.] Дзеркало тижня. 27.02.2012. (Перевірено 07.10.2012)
- . Архів оригіналу за 3 березня 2012. Процитовано 11 грудня 2011.
- . Архів оригіналу за 03.11.2013. Процитовано 11.12.2011.
- . Архів оригіналу за 28 листопада 2011. Процитовано 11 грудня 2011.
- . Главком. 07.12.2011. Архів оригіналу за 7 січня 2012. Процитовано 11 грудня 2011.
- . Архів оригіналу за 27 листопада 2011. Процитовано 11 грудня 2011.
- . Архів оригіналу за 14 грудня 2011. Процитовано 11 грудня 2011.
- . Архів оригіналу за 1 червня 2012. Процитовано 11 грудня 2011.
- . Архів оригіналу за 4 листопада 2013. Процитовано 11 грудня 2011.
- . Архів оригіналу за 04.02.2012. Процитовано 11.12.2011.
- . Архів оригіналу за 8 січня 2012. Процитовано 11 грудня 2011.
- . Архів оригіналу за 4 лютого 2012. Процитовано 11 грудня 2011.
- . Архів оригіналу за 3 листопада 2013. Процитовано 11 грудня 2011.
- . Архів оригіналу за 3 листопада 2013. Процитовано 11 грудня 2011.
- Андрес Эркель: те, кто сравнивает Украину с Белоруссией, просто не знают, что там происходит. [ 4 жовтня 2012 у Wayback Machine.] «Коммерсантъ Украина». 02.10.2012. (рос.) (Перевірено 06.10.2012)
- . Українська правда. 16 березня 2012. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Радіо Свобода. 27.04.2012. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 9 травня 2012. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Коммерсант. 06.09.2012. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Високий Замок. 14 лютого 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 24 квітня 2012. Архів оригіналу за 2 липня 2014. Процитовано 3 березня 2014.
- . Кореспондент.net. 29 жовтня 2012. Архів оригіналу за 5 листопада 2013. Процитовано 3 березня 2014.
- . Офіційний сайт Юлії Тимошенко. 25 листопада 2013. Архів оригіналу за 28 грудня 2013. Процитовано 3 березня 2014.
- У палаті Тимошенко виявили схованку — пенітенціарна служба. [ 28 лютого 2014 у Wayback Machine.] Радіо Свобода. 13.09.2012.
- Тимошенко: рівень радіації у палаті чотири рази перевищував норму. [ 28 лютого 2014 у Wayback Machine.] Радіо Свобода. 13.09.2012.
- Ліки Тимошенко могли підкинути під час обшуку — адвокат. [ 28 лютого 2014 у Wayback Machine.] Радіо Свобода. 13.09.2012.
- Медики харківської лікарні нічого не знають про вилучені у Тимошенко ліки — Гармс. [ 25 листопада 2012 у Wayback Machine.] Радіо Свобода. 18.09.2012.
- . Радіо Свобода. 18.09.2012. Архів оригіналу за 25 листопада 2012. Процитовано 3 жовтня 2012.
- Тимошенко перебуватиме у харківській лікарні ще щонайменше місяць. [ 2 грудня 2012 у Wayback Machine.] Радіо Свобода. 18.09.2012.
- . Українська правда. 10 червня 2013. Архів оригіналу за 13 червня 2013. Процитовано 11 червня 2013.
- . Інтерфакс-Україна. 01.07.2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 16 жовтня 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 21 жовтня 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 23 жовтня 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 25 жовтня 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 10 листопада 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 16 червня 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 17 жовтня 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 8 листопада 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 21 листопада 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . 27 листопада 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Ракурс. 10.04.2013. Архів оригіналу за 25.10.2014. Процитовано 25.10.2014.
- . Новини Львова. 25.04.2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . ВолиньPost. 24 квітня 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Тернопільська міська рада. 26 квітня 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Права Людини в Україні. Інформаційний портал Харківської правозахисної групи. 5 вересня 2013. Архів оригіналу за 19 січня 2015. Процитовано 25 жовтня 2014.
- (PDF). Офіс Ради Європи в Україні. 6 квітня 2012. Архів оригіналу (PDF) за 8 квітня 2014. Процитовано 11 вересня 2013.
- . Тиждень.ua. 18 червня 2012. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . ZN.UA. 12 вересня 2012. Архів оригіналу за 26 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . ТВі. 15 квітня 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Тиждень.ua. 15 листопада 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Львівська газета. 26 листопада 2013. Архів оригіналу за 8 березня 2016. Процитовано 4 січня 2022.
- . УНІАН. 24.05.2012. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 28 лютого 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . УНІАН. 18.06.2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 20 липня 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Независимое бюро новостей. 04.01.2014. Архів оригіналу за 25.10.2014. Процитовано 25.10.2014.
- . Українська правда. 26 липня 2012. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 24 січня 2014. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 29 жовтня 2012. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 25 листопада 2013. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Верховна Рада України. 01.06.2010. Архів оригіналу за 6 жовтня 2015. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . HUDOC Search Page. 30 квітня 2013. Архів оригіналу за 22 вересня 2020. Процитовано 25 квітня 2020.
- . Українська правда. 15 липня 2013. Архів оригіналу за 23 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . HUDOC Search Page. 15.07.2013. Архів оригіналу за 22 вересня 2020. Процитовано 25 квітня 2020.
- (PDF). Європейський комітет з питань запобігання катуванням чи нелюдському або такому, що принижує гідність, поводженню чи покаранню (КЗК). 5 вересня 2013. Архів оригіналу (PDF) за 27 вересня 2013. Процитовано 18 вересня 2013.
- . Українська правда. 18 січня 2013. Архів оригіналу за 4 червня 2013. Процитовано 11 вересня 2013.
- . Українська правда. 6 червня 2013. Архів оригіналу за 12 вересня 2013. Процитовано 11 вересня 2013.
- . Українська правда. 22 січня 2013. Архів оригіналу за 23 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Українська правда. 6 лютого 2013. Архів оригіналу за 23 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Українська правда. 27 лютого 2013. Архів оригіналу за 23 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Українська правда. 5 березня 2013. Архів оригіналу за 23 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Українська правда. 23 січня 2013. Архів оригіналу за 23 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Німецька хвиля. 03.02.2013. Архів оригіналу за 24 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- Закон України від 21 лютого 2014 року № 746-VII «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо імплементації до національного законодавства положень статті 19 Конвенції ООН проти корупції»
- . Архів оригіналу за 25 лютого 2014. Процитовано 22 лютого 2014.
- Постанова Верховної Ради України від 22 лютого 2014 року № 751-VII «Про виконання міжнародних зобов’язань України щодо звільнення Тимошенко Ю.В.»
- . Архів оригіналу за 2 березня 2014. Процитовано 22 лютого 2014.
- США привітали звільнення Тимошенко і роботу Ради [ 23 лютого 2014 у Wayback Machine.] Радіо свобода, 22 лютого 2014 р.
- . Архів оригіналу за 9 травня 2014. Процитовано 19 травня 2014.
- . Архів оригіналу за 5 березня 2014. Процитовано 19 травня 2014.
- . Українська правда. 22 лютого 2014. Архів оригіналу за 28 березня 2014. Процитовано 4 квітня 2014.
- . Українська правда. 2014-02-22 21:44. Архів оригіналу за 18 січня 2022. Процитовано 25 квітня 2020.
- . РБК. 23 лютого 2014. Архів оригіналу за 27 січня 2022. Процитовано 15 червня 2021.
- . Офіційний сайт Юлії Тимошенко. 6 березня 2014. Архів оригіналу за 4 квітня 2014. Процитовано 4 квітня 2014.
- . Інтерфакс-Україна. 13 березня 2014. Архів оригіналу за 7 квітня 2014. Процитовано 4 квітня 2014.
- . Німецька хвиля. 19 березня 2014. Архів оригіналу за 22 березня 2014. Процитовано 4 квітня 2014.
- . Радіо "Свобода". 8 березня 2014. Архів оригіналу за 2 жовтня 2018. Процитовано 2 жовтня 2018.
- . ZN.UA. 21 березня 2014. Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 20 жовтня 2014.
- . Українська правда. 15 квітня 2014. Архів оригіналу за 21 жовтня 2014. Процитовано 20 жовтня 2014.
- . ICTV. 2014. Архів оригіналу за 31 серпня 2014. Процитовано 20 жовтня 2014.
- . Верховна Рада України. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. 26 серпня 2014. Архів оригіналу за 20 жовтня 2014. Процитовано 20 жовтня 2014.
- . УНІАН. 02.08.2014. Архів оригіналу за 20 жовтня 2014. Процитовано 20 жовтня 2014.
- . ВЕСТИУА. 18 травня 2014. Архів оригіналу за 1 липня 2014. Процитовано 20 жовтня 2014.
- . Златопіль. Усі новини Кіровоградщини. 20 серпня 2014. Архів оригіналу за 20 жовтня 2014. Процитовано 20 жовтня 2014.
- . Верховна Рада України. 28.02.2014. Архів оригіналу за 15 липня 2014. Процитовано 20 жовтня 2014.
- . Українська правда. 23 травня 2014. Архів оригіналу за 9 жовтня 2014. Процитовано 20 жовтня 2014.
- . РБК-Україна. 11 березня 2015. Архів оригіналу за 16 травня 2021. Процитовано 25 квітня 2020.
- . ICTV. 14 квітня 2014. Архів оригіналу за 19 травня 2014. Процитовано 19 травня 2014.
- . ZN.UA. 24 червня 2014. Архів оригіналу за 15 жовтня 2014. Процитовано 17 жовтня 2014.
- . rbk. 22 січня 2015. Архів оригіналу за 3 лютого 2015. Процитовано 27 січня 2015.
- . ua.interfax. 22 січня 2015. Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 27 січня 2015.
- . Офіційний сайт Юлії Тимошенко. 27 лютого 2014. Архів оригіналу за 28 березня 2014. Процитовано 29 березня 2014.
- . ICTV. 29 лютого 2014. Архів оригіналу за 2 квітня 2014. Процитовано 29 березня 2014.
- . ЦВК. 31.03.2014. Архів оригіналу за 27 лютого 2018. Процитовано 17 жовтня 2014.
- . Архів оригіналу за 11 травня 2014. Процитовано 11 травня 2014.
- (PDF). ЦВК. 25 травня 2014. Архів оригіналу (PDF) за 25 червня 2014. Процитовано 20 жовтня 2014.
- Тимошенко анонсировала проведение реформы в "Батькивщине": "Работаю над реформой партии" (рос.). Цензор.нет. 02.06.2014.
- . ZN.UA. 30 серпня 2014. Архів оригіналу за 5 травня 2015. Процитовано 20 жовтня 2014.
- . Українська правда. 14 вересня 2014. Архів оригіналу за 20 жовтня 2014. Процитовано 20 жовтня 2014.
- . Архів оригіналу за 9 липня 2021. Процитовано 2 липня 2021.
- . Архів оригіналу за 1 березня 2022. Процитовано 2 квітня 2022.
- . Архів оригіналу за 23 липня 2021. Процитовано 23 липня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 9 липня 2021. Процитовано 2 липня 2021.
- . Архів оригіналу за 9 липня 2021. Процитовано 3 липня 2021.
- . Укрінформ (укр.). 19 квітня 2018. Архів оригіналу за 23 липня 2021. Процитовано 23 липня 2021.
- . Архів оригіналу за 1 березня 2022. Процитовано 2 квітня 2022.
- . Архів оригіналу за 9 липня 2021. Процитовано 2 липня 2021.
- (ua) . Архів оригіналу за 23 липня 2021. Процитовано 15 червня 2018.
- Як і перед ким презентувала «новий курс» Тимошенко (ua) . Процитовано 15 червня 2018.
- . Укрінформ (ua) . Архів оригіналу за 23 липня 2021. Процитовано 21 вересня 2020.
- . Обозреватель (ua) . 12 жовтня 2018. Архів оригіналу за 23 липня 2021. Процитовано 23 липня 2021.
- . Архів оригіналу за 9 липня 2021. Процитовано 3 липня 2021.
- . Архів оригіналу за 9 липня 2021. Процитовано 3 липня 2021.
- . Архів оригіналу за 9 липня 2021. Процитовано 3 липня 2021.
- . Архів оригіналу за 9 липня 2021. Процитовано 3 липня 2021.
- . www.ukrinform.ua (укр.). Архів оригіналу за 3 липня 2020. Процитовано 30 червня 2020.
- . Українська правда (укр.). Архів оригіналу за 30 червня 2020. Процитовано 30 червня 2020.
- . Батьківщина (укр.). 5 лютого 2019. Архів оригіналу за 30 жовтня 2021. Процитовано 30 червня 2020.
- . espreso.tv. Архів оригіналу за 2 липня 2020. Процитовано 30 червня 2020.
- . Еспресо ТВ (ua) . Архів оригіналу за 11 червня 2020. Процитовано 13 лютого 2019.
- Депутата Тимошенка виключили з «Народного фронту» через плани балотуватись у президенти. Громадське ТВ (ua) . Процитовано 17 січня 2019.
- . Інтерфакс Україна (ua) . Архів оригіналу за 11 травня 2021. Процитовано 8 лютого 2019.
- . www.unian.ua (укр.). Архів оригіналу за 30 червня 2020. Процитовано 30 червня 2020.
- України, Федерація професійних спілок. . Федерація професійних спілок України (uk-ua) . Архів оригіналу за 30 червня 2020. Процитовано 30 червня 2020.
- . Батьківщина (укр.). 29 березня 2019. Архів оригіналу за 24 березня 2022. Процитовано 30 червня 2020.
- . Центральна виборча комісія України. Архів оригіналу за 1 квітня 2019. Процитовано 30.06.2020.
- . Центральна виборча комісія. Архів оригіналу за 19 жовтня 2020. Процитовано 30.06.2020.
- Ігор Фещенко, Олексій Півторак. . Чесно. Архів оригіналу за 27 листопада 2021. Процитовано 29 березня 2019.
- . Інтерфакс Україна (ua) . Архів оригіналу за 14 лютого 2021. Процитовано 26 березня 2019.
- . Офіційний вебпортал Верховної Ради України (ua) . Архів оригіналу за 27 січня 2021. Процитовано 29 серпня 2019.
- . DW (укр.). Архів оригіналу за 24 лютого 2022. Процитовано 13 листопада 2019.
- . Інтерфакс Україна (рос.). 05-12-2019. Архів оригіналу за 11 листопада 2021. Процитовано 11 листопада 2021.
- . Національний корпус (ua) . 15-12-2019. Архів оригіналу за 11 листопада 2021. Процитовано 11 листопада 2021.
- . Укрінформ (укр.). Архів оригіналу за 18 квітня 2021. Процитовано 18 листопада 2019.
- . Архів оригіналу за 31 березня 2019. Процитовано 21 березня 2010.
- Кужель веде свій родовід від Рюриковичів, Табачник — від Романових, а Юлія Григян — від запорізьких козаків [ 13 квітня 2014 у Wayback Machine.] // Сайт «ОБКОМ». — 2009. — 14 травня.
- . Тема. 12 грудня 2005. Архів оригіналу за 24 вересня 2015. Процитовано 20 жовтня 2014. (рос.) (укр.)
- . polittech. 23.12.2013. Архів оригіналу за 23.01.2015. Процитовано 23.01.2015. (рос.)
- https://uk.rodovid.org/wk/Запис:78385 [ 17 жовтня 2021 у Wayback Machine.] Володимир Абрамович Грігян
- . Українська правда. 21 серпня 2000. Архів оригіналу за 23 жовтня 2014. Процитовано 17 жовтня 2014.
- . Тиждень.ua. 7 січня 2012. Архів оригіналу за 22 жовтня 2014. Процитовано 17 жовтня 2014.
- . Radiosvoboda. 28 листопада 2013. Архів оригіналу за 17 жовтня 2014. Процитовано 17 жовтня 2014.
- . Tyzhden. 10 січня 2012. Архів оригіналу за 22 жовтня 2014. Процитовано 17 жовтня 2014.
- . Українська правда. 09 січня 2012. Архів оригіналу за 30 жовтня 2014. Процитовано 17 жовтня 2014.
- . Українська правда. 24 лютого 2014. Архів оригіналу за 7 листопада 2014. Процитовано 7 липня 2014.
- . Україна молода. 2006. Архів оригіналу за 27 жовтня 2014. Процитовано 17 жовтня 2014.
- . ICTV. 18 квітня 2012. Архів оригіналу за 6 червня 2014. Процитовано 17 жовтня 2014.
- . Тиждень.ua. 16 червня 2012. Архів оригіналу за 6 червня 2014. Процитовано 17 жовтня 2014.
- . Українська правда. 14 грудня 2012. Архів оригіналу за 6 червня 2014. Процитовано 17 жовтня 20
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya maye kilka nedolikiv Bud laska dopomozhit udoskonaliti yiyi abo obgovorit ci problemi na storinci obgovorennya Nejtralnist ciyeyi statti pid sumnivom Bud laska oznajomtesya z vidpovidnim obgovorennyam ta za mozhlivosti vipravte nedoliki serpen 2015 Cya stattya mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin lyutij 2021 Cya stattya vikoristovuye goli URL posilannya dlya posilan na dzherela sho mozhe prizvesti do en Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu zaminivshi goli posilannya na povnocinni dzherela primitki sho vikoristovuyut cite web i obov yazkovo zapovnit parametri archive url archive date ta deadurl abi upevnitisya sho vsi AD prodovzhuvatimut buti perevirnimi i v majbutnomu ta dopomogti dotrimuvatisya poslidovnosti u stili dzherel primitok Vi mozhete skoristatisya viki instrumentom reFill 2 0 abi dopomogti vam avtomatizuvati formatuvannya dzherel primitok zhovten 2021 U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Timoshenko Yu liya Volodi mirivna Timoshe nko nar 27 listopada 1960 Dnipropetrovsk Ukrayinska RSR SRSR ukrayinska derzhavna ta politichna diyachka Narodnij deputat Ukrayini Dvichi Prem yer ministr Ukrayini 2005 2007 2010 persha zhinka prem yer ministr Ukrayini Golova politichnoyi partiyi Batkivshina ta politichnogo alyansu bloku Timoshenko 2001 Yuliya Volodimirivna TimoshenkoYuliya Volodimirivna Timoshenko13 j Prem yer ministr Ukrayini18 grudnya 2007 3 bereznya 2010 v o z 3 bereznya po 11 bereznya 2010 Prezident Viktor Yushenko Viktor YanukovichPoperednik Viktor YanukovichNastupnik Mikola Azarov10 j Prem yer ministr Ukrayini4 lyutogo 2005 8 veresnya 2005 v o z 24 sichnya po 4 lyutogo 2005 Prezident Viktor YushenkoPoperednik Mikola AzarovNastupnik Yurij YehanurovVice prem yer ministr Ukrayini z pitan PEK30 grudnya 1999 19 sichnya 2001Prezident Leonid KuchmaPrem yer ministr Viktor YushenkoNarodilasya 27 listopada 1960 1960 11 27 1 2 63 roki Dnipropetrovsk Ukrayinska RSR SRSRVidoma yak ekonomistka politichna diyachka pidpriyemicyaGromadyanstvo SRSR UkrayinaAlma mater NTU DP i Dniprovskij nacionalnij universitet imeni Olesya GoncharaPolitichna partiya VO Batkivshina Batko dMati dU shlyubi z Timoshenko Oleksandr GennadijovichDiti Timoshenko Yevgeniya OleksandrivnaProfesiya politikReligiya pravoslav yaNagorodi d 1998 Yuliya Volodimirivna Timoshenko na sajti Verhovnoyi Radi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Mediafajli u VikishovishiNarodnij deputat Ukrayini2 go sklikannyabezpartijna 16 sichnya 1997 12 travnya 19983 go sklikannyaVseukrayinske ob yednannya Gromada 12 travnya 1998 2 bereznya 20004 go sklikannyaVO Batkivshina BYuT 14 travnya 2002 4 lyutogo 20055 go sklikannyaVO Batkivshina BYuT 25 travnya 2006 14 chervnya 20076 go sklikannyaVO Batkivshina BYuT 23 listopada 2007 19 grudnya 20078 go sklikannyaVO Batkivshina 27 listopada 2014 29 serpnya 20199 go sklikannyaVO Batkivshina 29 serpnya 2019 Kartka na sajti Verhovnoyi Radi Ukrayini Narodnij deputat Ukrayini 2 3 4 5 6 8 ta 9 sklikan viceprem yer ministr Ukrayini z pitan palivno energetichnogo kompleksu 1999 2001 Kandidat ekonomichnih nauk 1999 Odna z lideriv Pomaranchevoyi revolyuciyi 2004 Vistupaye za integraciyu Ukrayini do YeS ta vstup do NATO Trichi brala uchast u viborah Prezidenta Ukrayini 2010 2014 2019 Iz 5 serpnya 2011 roku po 22 lyutogo 2014 roku vidbuvala pokarannya vvazhayetsya politv yaznem rezhimu Viktora Yanukovicha Piznishe Verhovnij sud Ukrayini zakriv kriminalnu spravu cherez vidsutnist skladu zlochinu vnaslidok chogo Yevropejskij sud z prav lyudini poperedno viznachivshi pokarannya politichno vmotivovanim zakriv spravu Timoshenko proti Ukrayini cherez dosyagnennya storonami zgodi Ditinstvo osvita pershe roboche misceNarodilasya 27 listopada 1960 roku u Dnipropetrovsku u rodini za yiyi slovami ukrayinskogo latisha j ukrayinki Mati pracyuvala v taksomotornomu parku na posadi dispetchera Batko pishov z rodini koli Yuli bulo tri roki tomu vihovannyam zajmalas lishe mati Navchalasya v Dnipropetrovsku u serednij shkoli 37 ostannij rik u shkoli 75 yaku zakinchila 1977 roku U starshih klasah zminila prizvishe z batkovogo na materine i v shkilnih dokumentah zapisana Telyeginoyu 1978 roku vstupila na fakultet avtomatiki telemehaniki Dnipropetrovskogo girnichogo institutu U 1979 roci odruzhilasya z Oleksandrom Timoshenkom 20 lyutogo 1980 roku narodila donku Yevgeniyu 1981 roku perevelasya na ekonomichnij fakultet Dniprovskogo nacionalnogo universitetu kotrij zakinchila v 1984 roci otrimavshi diplom z vidznakoyu za specialnistyu ekonomika praci z kvalifikaciyeyu inzhener ekonomist Za rozpodilom u 1984 1988 rokah pracyuvala na Dniprovskomu mashinobudivnomu zavodi v Dnipropetrovsku na posadi inzhenera ekonomista 1999 roku u Kiyivskomu nacionalnomu ekonomichnomu universiteti zahistila kandidatsku disertaciyu za specialnistyu organizaciya upravlinnya planuvannya ta regulyuvannya ekonomiki ta zdobula vchenij stupin kandidata ekonomichnih nauk Pidpriyemnicka diyalnistPershij biznes 1988 roku na pochatku rozvitku kooperativiv razom z cholovikom vidkrila punkt videoprokatu Dopomogu v cij spravi nadav svekor Gennadij Timoshenko kotrij buv todi golovoyu Kirovskogo rajvikonkomu Dnipropetrovska Z 1989 roku komercijnij direktor molodizhnogo centru Terminal Za statutom cya struktura takozh zajmalasya videoprokatom i roztashovuvalasya v litnomu kinoteatri parku imeni Shevchenka Dnipro Pervinnij kapital zaroblenij u Terminali dozvoliv stvoriti she odin biznes torgivlyu naftoproduktami cherez Rosijsku tovarno sirovinnu birzhu RTSB Z 1991 roku komercijnij a zgodom generalnij direktor SP Korporaciya Ukrayinskij benzin SP KUB U period z 1992 do 1994 roku KUB stala monopolistom u postachanni naftoproduktiv dlya silskogo gospodarstva Dnipropetrovskoyi oblasti Postachannya zdijsnyuvalos za barternoyu shemoyu sho dozvolyalo otrimuvati silgospprodukciyu za nizkimi cinami U berezni 1995 roku bula zatrimana v aeroportu Zaporizhzhya pri sprobi vivezennya valyuti na zagalnu sumu bilya 26 tisyach dolariv pri todishnomu limiti na vivezennya valyuti 500 dolariv u lipni togo zh roku mitniki aeroportu Vnukovo viyavili 100 tisyach dolariv u ruchnij poklazhi Timoshenko u rezultati proti podruzhzhya bulo porusheno kriminalni spravi za st 17 i 70 Kriminalnogo kodeksu Ukrayini kontrabanda valyuti U veresni 2001 roku Generalna prokuratura Ukrayini skasuvala ci spravi cherez skasuvannya kriminalnoyi vidpovidalnosti za taki diyi YeESU Dokladnishe YeESU U listopadi 1995 roku KUB bula perereyestrovana v promislovo finansovu korporaciyu Yedini energetichni sistemi Ukrayini YeESU dlya zberezhennya podatkovih pilg yaki mala kompaniya KUB yak kompaniya z inozemnimi investiciyami U 1995 1996 rokah Timoshenko bula prezidentom korporaciyi ta za pidtrimki Lazarenka mala faktichno monopoliyu na prodazh rosijskogo ta serednoazijskogo gazu v Ukrayini 7 travnya 2004 roku suddya Pivnichnogo okrugu Kaliforniyi Martin Dzhenkins vidhiliv znachnu chastinu zvinuvachen stosovno kontaktiv Lazarenka z YeESU Za povidomlennyam zhurnalista Centru zhurnalistskih rozsliduvan Dzhastina Kejna sud znyav usi zvinuvachennya shodo YeESU ta Timoshenko Prokuror Marta Bersh poinformuvala sho sud viznav nedostatnimi dokazi shodo zvinuvachen Timoshenko u finansovih mahinaciyah u ramkah kriminalnoyi spravi proti Lazarenka 26 veresnya 2005 roku Golovna vijskova prokuratura Rosijskoyi Federaciyi pripinila mizhnarodnij rozshuk Timoshenko ta skasuvala rishennya pro miru zapobizhnogo zahodu u viglyadi vzyattya pid vartu v spravi porushenij u 2001 roci za zvinuvachennyam u pidkupi posadovciv Minoboroni RF u 1996 roci koli Timoshenko ocholyuvala YeESU 26 grudnya 2005 roku spravu bulo zakrito za strokom davnosti 21 lyutogo 2007 roku informacijne agentstvo UNIAN opublikuvalo povidomlennya z komentaryami pres atashe posolstva SShA v Ukrayini Dzhona Sallivena u yakomu zaznachalosya pro vidsutnist zvinuvachen ta rozsliduvan shodo Yuliyi Timoshenko 1 bereznya 2007 roku na sajti Posolstva SShA v Ukrayini bula opublikovana vidpovid posla Vilyama Tejlora na list predstavnikiv frakcij antikrizovoyi koaliciyi u yakomu skazano sho Yuliya Timoshenko ne bula uchasnikom procesu v spravi Pavla Lazarenka a materiali sudovih zasidan u cij spravi rozmisheni v Interneti ne povinni rozglyadatisya u vidrivi vid kontekstu voni vikoristovuvalisya v sudovomu procesi dlya zibrannya neobhidnih dokaziv 12 grudnya 2012 roku sud vidhiliv pozov pro styagnennya 18 3 miljona dolariv ta zakriv provadzhennya v spravi cherez nepidsudnist Timoshenko U 2016 roci eks prokuror SShA Marta Bersh zayavila sho v nih buli dokazi perekaziv z rahunkiv yaki na yih dumku kontrolyuvalisya Timoshenko na rahunki yaki kontrolyuvalisya Pavlom Lazarenkom Zgidno z materialami procesu sud proanalizuvav tranzakciyi z rahunkiv YeESU pidkontrolnoyi Yuliyi Timoshenko YeESU perekazala na pidkontrolni Lazarenku rahunki shonajmenshe 162 miljoni dolariv Sama Yuliya Timoshenko vidkidaye bud yaki zvinuvachennya 23 kvitnya 2018 roku zgidno z rozporyadzhennyam sudu okrugu Kolumbiya pidtverdzheno obgruntovanist pidozr u zdirnictvi i vidmivanni groshej cherez vivedennya koshtiv kompaniyeyu YeESU Yuliyi Timoshenko na rahunki Pavla Lazarenka Politichna kar yera 1997 2003 Sichen 1997 1998 rokiv narodnij deputat Ukrayini II sklikannya Bobrineckij viborchij okrug 229 Kirovogradskoyi oblasti na chas obrannya bezpartijna Chlen Komitetu Verhovnoyi Radi z pitan finansiv i bankivskoyi diyalnosti Z veresnya 1997 roku zastupnik golovi partiyi Gromada yaku ocholyuvav Pavlo Lazarenko 1998 2000 roki narodnij deputat Ukrayini III sklikannya vid VO Gromada viborchij okrug 99 Kirovogradskoyi oblasti Golova Byudzhetnogo komitetu VRU na posadi iniciyuye byudzhetnu reformu odin iz rozrobnikiv pershogo Byudzhetnogo kodeksu Ukrayini uhvalenogo u 2001 roci proyektiv Podatkovogo i Socialnogo kodeksiv pensijnoyi reformi ta socialnih program U berezni 1999 roku z chastinoyu kolishnoyi Gromadi utvorila deputatsku frakciyu Batkivshina u Verhovnij Radi bula v chisli zasnovnikiv stvorenoyi u lipni 1999 roku partiyi Batkivshina 18 grudnya cogo zh roku delegati drugogo z yizdu obrali Timoshenko ochilniceyu partiyi Z grudnya 1999 roku po sichen 2001 roku viceprem yer ministr z pitan palivno energetichnogo kompleksu v uryadi Yushenka Za period roboti Timoshenko na posadi viceprem yera buli likvidovani barterni rozrahunki v galuzi ta stvorenij yedinij rozrahunkovij centr optovogo rinku elektroenergiyi derzhavne pidpriyemstvo Energorinok znachno pidvisheno riven rozrahunkiv za energonosiyi zalucheno dodatkovi koshti do Derzhbyudzhetu Organizovani viceprem yerom antikrizovi zahodi ta reformi v PEK zachipali interesi otochennya Prezidenta Kuchmi ta nashtovhnulisya na protidiyu 5 sichnya 2001 roku Generalna prokuratura zayavila pro porushennya dvoh kriminalnih sprav shodo Timoshenko yak kolishnogo prezidenta korporaciyi Yedini energetichni sistemi Ukrayini zi zvinuvachennyami v kontrabandi gazu nesplati podatkiv v osoblivo velikih rozmirah ta dachi habara kolishnomu prem yer ministru Lazarenku unaslidok chogo 19 sichnya 2001 roku bula vidpravlena u vidstavku 30 kvitnya 2002 roku Kiyevo Svyatoshinskij miscevij sud Kiyivskoyi oblasti ci postanovi skasuvav ale Generalna prokuratura Ukrayini podala apelyaciyu na rishennya sudu ta prodovzhila rozsliduvannya Yuliya 2002 go roku 9 lyutogo 2001 roku iniciyuye stvorennya Forumu nacionalnogo poryatunku FNP metoyu yakogo bulo usunuti vid vladi oligarhichnij korumpovanij rezhim Kuchmi FNP do skladu yakogo uvijshli VO Batkivshina Ukrayinska respublikanska partiya Ukrayinska konservativna respublikanska partiya partiya Sobor Ukrayinska social demokratichna partiya Ukrayinska hristiyansko demokratichna partiya i Patriotichna partiya ob yednuye rozrizneni opozicijni sili 13 lyutogo 2001 roku u Zvernenni do ukrayinskogo narodu prezident Kuchma Golova VRU Plyush i Prem yer ministr Yushenko zasudili diyalnist FNP ta protestnu akciyu Ukrayina bez Kuchmi yaka todi vidbuvalasya pririvnyavshi opozicijnij ruh i stvorennya FNP z pochatkami fashizmu V toj zhe den za sankciyeyu Generalnoyi Prokuraturi Ukrayini Timoshenko zaareshtuvali zi zvinuvachennyami v rozkradanni milyarda dolariv SShA priznachenogo dlya oplati za gaz kompaniyeyu YeESU U berezni 2001 roku Pecherskij rajonnij sud mista Kiyeva skasuvav sankciyu na aresht Timoshenko 9 kvitnya 2003 roku Apelyacijnij sud mista Kiyeva uhvaliv rishennya pro nezakonnist porushennya kriminalnih sprav stosovno Yuliyi Timoshenko ta yiyi cholovika Oleksandra Timoshenka zakrivshi provadzhennya v kriminalnih spravah Generalna Prokuratura Ukrayini ne pogodilasya z takim rishennyam sudu ta zayavila pro namir podavati apelyaciyu U listopadi 2001 roku FNP stav osnovoyu Bloku Yuliyi Timoshenko U berezni 2002 roku na viborah do VRU Blok Yuliyi Timoshenko zdobuv 7 2 golosiv viborciv Yuliya Timoshenko ocholila frakciyu BYuT u Verhovnij Radi 4 go sklikannya yaka ob yednala 24 narodni deputati nedostupne posilannya vidsutnye v dzhereli U veresni 2002 roku razom z inshimi opozicijnimi politikami ocholyuvala akciyu oporu Povstan Ukrayino Prezidentski vibori i Pomarancheva revolyuciya 2004 Dokladnishe Vibori Prezidenta Ukrayini 2004 ta Pomarancheva revolyuciya Vnaslidok dosyagnutih domovlenostej mizh Blokom Timoshenko Nashoyu Ukrayinoyu ta Socialistichnoyu partiyeyu pro stvorennya koaliciyi ta visunennya yedinogo kandidata na post Prezidenta Ukrayini Timoshenko ne balotuvalasya na viborah Prezidenta Ukrayini 2 lipnya 2004 roku lideri blokiv Nasha Ukrayina ta BYuT Yushenko i Timoshenko pidpisali ugodu pro stvorennya koaliciyi Sila narodu zaklikavshi SPU na choli z Morozom priyednatisya do koaliciyi Naperedodni drugogo turu viboriv Timoshenko zaklikala prihilnikiv opoziciyi 21 22 listopada zbiratisya na Majdani Nezalezhnosti u Kiyevi dlya zahistu rezultativ voleviyavlennya ta provedennya paralelnogo pidrahunku golosiv 21 listopada 2004 roku pislya falshuvannya rezultativ viboriv Timoshenko stala odnim iz lideriv masovih protestiv yaki distali nazvu Pomarancheva revolyuciya 25 listopada buv stvorenij Komitet nacionalnogo poryatunku z 30 osib narodnij organ zahistu Konstituciyi Ukrayini odnim iz chleniv yakogo stala Yuliya Timoshenko 28 listopada Yuliya Timoshenko vid imeni Komitetu nacionalnogo poryatunku ogolosila ultimatum Leonidu Kuchmi u yakomu zokrema buli postavleni vimogi shodo zvilnennya Yanukovicha z posadi Prem yer ministra cherez spriyannya falsifikaciyi viboriv uchast u separatistskih akciyah ta vnesennya na rozglyad parlamentu kandidatur novogo skladu Centrviborchkomu Pershe prem yerstvo 2005 Dokladnishe Pershij uryad Yuliyi Timoshenko 24 sichnya 2005 roku stala vikonuvachem obov yazkiv prem yer ministra Ukrayini a 4 lyutogo 2005 roku Verhovna Rada progolosuvala za priznachennya Yuliyi Timoshenko na posadu prem yer ministra Ukrayini z rekordnoyu pidtrimkoyu 373 narodni deputati 8 veresnya 2005 roku Yushenko vidpraviv uryad Timoshenko u vidstavku Na dumku Timoshenko Yushenko vidpraviv yiyi u vidstavku abi vidvernuti uvagu vid zvinuvachen jogo otochennya u korupciyi a takozh tomu sho yiyi rejting perevishiv prezidentskij Parlamentska diyalnist 2005 2008 Timoshenko u VRU 11 sichnya 2007 cogo dnya BYuT dokladav chimalo zusil dlya pochatku rozpusku Radi 7 grudnya 2005 roku na mizhpartijnomu z yizdi Timoshenko prezentuvala novu ideologiyu BYuT solidarizm ta ogolosila pershu desyatku viborchogo spisku bloku dlya uchasti v parlamentskih viborah 2006 roku Na parlamentskih viborah 2006 roku Blok Yuliyi Timoshenko otrimav 129 mandativ 22 29 golosiv 5 mln 652 tis 876 osib zajnyavshi 2 e misce a Yuliya Timoshenko stala kandidatom u prem yeri vid koaliciyi demokratichnih sil prote ob yednannya rozvalilosya cherez vnutrishni nezgodi Dokladnishe Koaliciada v Ukrayini 2006 3 serpnya 2006 roku Timoshenko vidmovilasya pidpisuvati inicijovanij Prezidentom Yushenkom Universal nacionalnoyi yednosti yakij pidpisali Yushenko Yanukovich lideri komunistiv i socialistiv nazvavshi Universal aktom politichnoyi kapitulyaciyi pomaranchevogo taboru Dokladnishe Politichna kriza v Ukrayini 2007 31 bereznya 2007 roku v Kiyevi za iniciativi opozicijnih sil vidbuvsya Vesnyanij Majdan na yakomu zvuchali zakliki do prezidenta Yushenka rozpustiti Verhovnu Radu j priznachiti perevibori znachushist faktu 2 kvitnya 2007 roku Prezident Yushenko vidav ukaz Pro dostrokove pripinennya povnovazhen Verhovnoyi Radi odnak Verhovna Rada ne bachila pidstav dlya jogo vikonannya Z metoyu zabezpechiti rozpusk Verhovnoyi Radi deputati frakcij BYuT u tomu chisli Timoshenko ta NUNS 3 chervnya 2007 roku podali zayavi pro skladannya deputatskih mandativ sho zgidno z Konstituciyeyu robilo Verhovnu Radu nelegitimnoyu Druge prem yerstvo 2007 2010 Dokladnishe Drugij uryad Yuliyi Timoshenko Dokladnishe Politichna kriza v Ukrayini 2008 4 grudnya 2007 roku Koaliciya demokratichnih sil 2007 2008 stvorena deputatskimi frakciyami BYuT ta NUNS visunula Timoshenko na post Prem yer ministra Ukrayini 18 grudnya 2007 Yuliya Timoshenko bula priznachena Prem yer ministrom za pidtrimki 226 narodnih deputativ Prezident SShA Dzhordzh Bush ta Prem yer ministr Ukrayini Timoshenko Kiyiv 1 kvitnya 2008 Druge prem yerstvo Yuliyi Timoshenko pripalo na period svitovoyi finansovo ekonomichnoyi krizi 2008 2009 rokiv Z metoyu stabilizuvati ekonomichnu situaciyu Golova uryadu razom z ministrom finansiv golovoyu Nacionalnogo banku ta Prezidentom Ukrayini zvernulasya do MVF za pozikoyu 31 zhovtnya 2008 roku z yavilisya list pro namiri do MVF i Memorandum pro ekonomichnu ta finansovu politiku U nomu peredbachalosya zokrema do kincya 2011 roku mi zrivnyayemo cini na gaz vnutrishnogo vidobutku ta cini na importovanij gaz dotuvannya cin na importovanij gaz sho spozhivayetsya teplovimi komunalnimi pidpriyemstvami bude skorochuvatisya shlyahom shokvartalnogo koriguvannya tarifiv i pripinit svoye isnuvannya do 1 lipnya 2010 roku U 2008 roci prem yer Timoshenko iniciyuvala vidklikannya licenziyi j anulyuvannya ugodi na rozrobku shelfu poblizu Kerchenskoyi protoki z amerikanskoyu kompaniyeyu Vanco Prikerchenska Ltd ukladenoyi v zhovtni 2007 roku Naslidkom buv pozov kompaniyi do Stokgolmskogo arbitrazhu j povne pripinennya rozrobki shelfu v cij miscevosti Na zustrichi z prezidentom Polshi Lehom Kachinskim 14 lyutogo 2008 11 lipnya 2008 go i 5 lyutogo 2009 rokiv Verhovna Rada ne pidtrimala iniciativi Partiyi regioniv pro nedoviru uryadu Timoshenko U 2009 roci usunula poserednika RosUkrEnergo zi shemi postachannya prirodnogo gazu z Rosijskoyi Federaciyi vnaslidok chogo Ukrayina pidpisala pryami kontrakti z Gazpromom Togo zh roku zapochatkovano bezkoshtovne oformlennya gromadyanam derzhavnih aktiv na pravo vlasnosti na zemelni dilyanki Gazovij konflikt mizh Rosiyeyu j Ukrayinoyu 2008 2009 rokah Cej rozdil potribno povnistyu perepisati vidpovidno do standartiv yakosti Vikipediyi Vi mozhete dopomogti pererobivshi jogo Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin Volodimir Putin i Timoshenko v listopadi 2009 r Dokladnishe Ukrayinsko rosijskij gazovij konflikt 2008 2009 2 zhovtnya 2008 roku prem yer ministri Putin i Timoshenko pidpisali Memorandum yakij peredbachav likvidaciyu poserednikiv u torgivli gazom mizh Ukrayinoyu ta Rosiyeyu ta detalno viznachav umovi majbutnih kontraktiv z postachannya gazu v Ukrayinu na najblizhchi roki 18 sichnya 2009 roku u rezultati p yatigodinnih peregovoriv prem yer ministri Putin i Timoshenko domovilis pro vidnovlennya pripinenogo 1 sichnya 2009 roku transportuvannya gazu do Ukrayini ta krayin YeS Vibori Prezidenta Ukrayini 2010Dokladnishe Vibori Prezidenta Ukrayini 2010 24 zhovtnya 2009 roku delegati IX z yizdu Vseukrayinskogo ob yednannya Batkivshina yakij vidbuvsya na Majdani Nezalezhnosti odnostajno progolosuvali za visunennya kandidatom u prezidenti Yuliyi Timoshenko 31 zhovtnya 2009 roku Centralna viborcha komisiya zareyestruvala Yuliyu Timoshenko kandidatom na posadu Prezidenta Ukrayini U pershomu turi prezidentskih viboriv 17 sichnya 2010 roku Timoshenko zdobula druge misce otrimavshi 25 05 golosiv ta vijshla v drugij tur Yiyi oponent V Yanukovich otrimav 35 32 Pered drugim turom viboriv deputati Verhovnoyi Radi Ukrayini uhvalili zmini do zakonu pro vibori Prezidenta yaki stosuvalisya principiv formuvannya ta organizaciyi roboti viborchih komisij Yuliya Timoshenko zaklikala Prezidenta naklasti veto na uhvalenij zakon Z takim zhe zaklikom zvernulasya i kolishnya spivdopovidach Monitoringovogo komitetu Parlamentskoyi Asambleyi Radi Yevropi po Ukrayini Ganne Severinsen zayavivshi sho Partiya regioniv znovu yak i u 2004 roci namagayetsya stvoriti umovi dlya falsifikaciyi viboriv Nezvazhayuchi na ce zakon bulo pidpisano Pered drugim turom viboriv Yushenko zaklikav golosuvati proti oboh kandidativ Timoshenko nazvala ce najbrutalnishoyu najcinichnishoyu tehnologiyeyu yaka po suti ye zradoyu Ukrayini Za rezultatami drugogo turu yakij vidbuvsya 7 lyutogo 2010 roku Viktor Yanukovich stav Prezidentom Ukrayini za oficijnimi danimi CVK jogo pidtrimali 48 95 viborciv za Yuliyu Timoshenko progolosuvali 45 47 Yu Timoshenko peremogla u 17 z 27 mi regionah Ukrayini u zahidnih centralnih pivnichnih oblastyah ta v m Kiyevi Pislya viboriv Yuliya Timoshenko zayavila pro masovi sistemni porushennya pid chas golosuvannya ta pidrahunku golosiv u drugomu turi viboriv ta povidomila sho oskarzhuvatime rezultati u sudi Za yiyi slovami mozhlivi obsyagi falsifikaciyi skladayut bilshe odnogo miljona golosiv U svoyu chergu Yanukovich zaklikav Timoshenko pripiniti borotbu ta podati u vidstavku z posta Prem yer ministra 17 lyutogo 2010 roku Vishij administrativnij sud Ukrayini zupiniv diyu rishennya CVK pro vstanovlennya rezultativ viboriv Prezidenta do rozglyadu pozovu Yuliyi Timoshenko 20 lyutogo 2010 roku Timoshenko vidklikala pozov pislya togo yak Vishij adminsud za yiyi slovami vidmovivsya vivchati ta doslidzhuvati dokazovu bazu na yakij gruntuyetsya pozov 22 lyutogo 2010 roku vona zayavila sho vvazhaye prezidentski vibori sfalshovanimi ta ne viznaye yih rezultativ 3 bereznya 2010 roku Verhovna Rada vislovila uryadu Timoshenko votum nedoviri ta 11 bereznya 2010 roku pislya stvorennya novoyi koaliciyi vidpravila jogo u vidstavku sformuvavshi uryad uryad Mikoli Azarova 8 kvitnya 2010 roku pislya rishennya Konstitucijnogo Sudu pro vidsutnist porushen pid chas formuvannya novoyi koaliciyi Yuliya Timoshenko opublikuvala oficijnu zayavu v yakij zaznachila sho Konstitucijnij Sud Ukrayini porushiv golovnu normu Konstituciyi shodo formuvannya vladi Zustrich Timoshenko ta derzhsekretarya SShA Gillari Klinton Kiyiv 2 chervnya 2010 Karni spravi suproti Yuliyi Timoshenko ta yiyi soratnikivDokladnishe Kriminalni spravi shodo Yuliyi Timoshenko z 2010 roku Dokladnishe Kriminalne peresliduvannya soratnikiv Yuliyi Timoshenko v period prezidentstva Yanukovicha Dokladnishe Kriminalni spravi shodo YeESU ta Minoboroni Rosiyi Pochinayuchi z travnya 2010 roku bulo porusheno kilka kriminalnih sprav proti Yuliyi Timoshenko najvidomishimi z kotrih ye spravi po Kiotskih groshah avtomobilyah dlya silskoyi medicini ta gazovomu dogovoru z Rosiyeyu vid 2009 roku Takozh vidkrito karni spravi suproti soratnikiv Timoshenko ta proti posadovciv Drugogo uryadu Timoshenko v osnovnomu yim pred yavleno zvinuvachennya v perevishenni sluzhbovih povnovazhen Najvidomishi kriminalni spravi proti Timoshenko U grudni 2010 roku Genprokuratura zvinuvatila Timoshenko u vikoristanni koshtiv otrimanih za Kiotskim protokolom na viplatu pensij u 2009 roci todi yak za pravilami na ci koshti treba bulo visadzhuvati lisi Druga sprava shodo avtomobiliv medichnoyi dopomogi dlya sela u comu vipadku Genprokuratura vbachala porushennya v tomu sho odna tisyacha avtomobiliv bula pridbana v kredit z oplatoyu u 2010 roci i yih pridbannya nibito ne bulo peredbachene v derzhbyudzheti na 2009 rik Zgodom u 2010 roci za rezultatami auditu Rahunkovoyi palati z yasuvalosya sho pridbannya cih avtomobiliv bulo peredbachene derzhavnim byudzhetom 2008 i 2009 rokiv ta zakonom Pro derzhavni cilovi programi Z chervnya 2011 roku spravi shodo kiotskih groshej ta avtomobiliv medichnoyi dopomogi dlya sela buli prizupineni pislya togo yak na zaproshennya Timoshenko ta Batkivshini auditorska kompaniya BDO USA ta yuridichna kompaniya Covington amp Burling doslidili ci spravi ta zayavili sho voni bez dokaziv na svoyu pidtrimku v dopovidi vid 14 zhovtnya 2010 roku ne varti paperu na yakomu napisani U zayavi cih kompanij vidznachayetsya sho provina Yuliyi Timoshenko ne pidtverdzhena dokumentami a vidtak zvinuvachennya proti kolishnogo Prem yer ministra viglyadayut politichnimi za svoyeyu prirodoyu tomu sho ne isnuye faktiv yak b yih pidtverdzhuvali U spravi shodo kiotskih groshej amerikanski eksperti konstatuvali nastupne Dokumenti z yakimi mi zmogli oznajomitis chitko zaznachayut sho balans Cilovogo Kiotskogo rahunku u rozmiri priblizno 3 3 milyardiv griven na datu otrimannya zalishavsya nezminnim protyagom vsogo periodu sho rozglyadayetsya prichomu u 2009 roci Kiotski nadhodzhennya vzagali ne vitrachalis Oskilki balans cogo rahunku zalishavsya nezminnim na datu otrimannya bud yaki zvinuvachennya sho prem yer ministr Timoshenko vikoristala ci koshti vsuperech yihnomu cilovomu priznachennyu ye ochevidno nepravdivimi Auditori nagoloshuyut sho vpershe Kiotski nadhodzhennya bulo vikoristano lishe u grudni 2010 roku Ce zh u 2014 roci pidtverdila j golova Derzhavnoyi kaznachejskoyi sluzhbi Tetyana Slyuz U kvitni 2011 roku Genprokuratura porushila proti Yuliyi Timoshenko kriminalnu spravu za zvinuvachennyam u perevishenni vladi ta sluzhbovih povnovazhen pid chas ukladannya gazovih kontraktiv iz Rosiyeyu 19 sichnya 2009 roku 24 chervnya 2011 roku u Pecherskomu rajonnomu sudi m Kiyeva rozpochavsya sud u cij spravi i 5 serpnya 2011 roku Timoshenko zaareshtovano v zali sudu vnaslidok zmini sudom zapobizhnogo zahodu 11 zhovtnya 2011 roku sud viznav Timoshenko vinnoyu za chastinoyu 3 statti 365 Kriminalnogo kodeksu perevishennya vladi ta sluzhbovih povnovazhen i yiyi bulo zasudzheno do semi rokiv v yaznici iz zaboronoyu zajmati derzhavni posadi protyagom troh rokiv Sud takozh zadovolniv civilnij pozov NAK Naftogaz Ukrayini yakij vimagav vid Timoshenko kompensaciyi zbitkiv zavdanih cij kompaniyi vnaslidok pidpisannya ugod u sichni 2009 roku v obsyazi 1 516 milyardiv griven 189 5 mln dolariv SShA ta sudovih vitrat na korist Kiyivskogo naukovo doslidnogo institutu sudovih ekspertiz na zagalnu sumu 10 434 grivni Na dumku Timoshenko ta soratnikiv yiyi zasudili v tomu chisli za te sho buv usunutij ukrayinskij poserednik u torgivli gazom zareyestrovana u Shvejcariyi kompaniya RosUkrEnergo Takozh politichni eksperti vidznachayut sho Timoshenko bula zasudzhena za vkazivkoyu V Yanukovicha z metoyu usunennya yiyi yak golovnogo konkurenta vid uchasti v prezidentskih viborah 2015 Vishij specializovanij sud Ukrayini buv zobov yazanij na pidstavi rishennya YeSPL peredati zayavu Timoshenko pro pereglyad viroku v gazovij spravi do Verhovnogo Sudu Ukrayini odnak dvichi vidmovivsya ce zrobiti U zhovtni 2011 roku bulo vidnovleno provadzhennya v kriminalnih spravah pov yazanih z diyalnistyu Timoshenko na posadi kerivnici YeESU Zahisniki eksprem yera nagoloshuvali sho spravi shodo YeESU buli zakriti she u 2005 roci za vidsutnistyu skladu zlochinu a takozh na tomu sho spliv termin davnosti shodo cih sprav Zgodom kriminalni spravi proti Timoshenko shodo YeESU buli ob yednani v odne provadzhennya 8 grudnya 2011 roku Timoshenko sudili v primishenni Luk yanivskogo SIZO protyagom 12 godin pid chas sudu do neyi trichi viklikali likariv Sud postanoviv she raz zaareshtuvati vzhe uv yaznenu Timoshenko Posli krayin chleniv Yevrosoyuzu organizuvali zustrich z ombudsmenom Karpachovoyu pislya chogo zayavili sho viyizne zasidannya sudu ye porushennyam Yevropejskoyi konvenciyi z prav lyudini Posol SShA zaznachiv sho provedennya sudu v izolyatori ne vidpovidaye mizhnarodnim normam sudochinstva 28 lyutogo 2014 roku Kiyivskij rajonnij sud Harkova zakriv provadzhennya v kriminalnij spravi shodo YeESU u zv yazku z vidmovoyu prokuroriv vid obvinuvachennya Svitova reakciya na virok Timoshenko vid 11 zhovtnya 2011 roku MZS Rosiyi komentuyuchi virok zayavilo sho Pecherskij sud zasudiv Timoshenko za diyuchi ta nikim ne skasovani yuridichno zobov yazuyuchi ugodi mizh VAT Gazprom i NAK Naftogaz Ukrayini Yevrosoyuz zayaviv sho virok Timoshenko ye nespravedlivim a Rosiya pobachila u viroci sudu antirosijskij pidtekst Administraciya prezidenta SShA zaklikala zvilniti Yu Timoshenko ta inshih politichnih lideriv i kolishnih uryadovciv Analogichni zayavi zrobili Nimechchina Velika Britaniya Franciya Italiya Kanada Shveciya Polsha Chehiya Ugorshina ta inshi u svoyih zayavah voni pidkreslyuvali sho pidpisannya Ugodi pro asociaciyu Ukrayini ta YeS yake zaplanovane na gruden 2011 roku nemozhlive v umovah politichno vmotivovanogo viroku liderovi opoziciyi Timoshenko i sudovih procesiv nad yiyi soratnikami dzherelo vidsutnye v dzhereli Pressluzhba Generalnogo sekretarya OON Pan Gimuna povidomila sho vin gliboko sturbovanij z privodu sudovogo procesu nad kolishnim prem yer ministrom Ukrayini Yuliyeyu Timoshenko U travni 2012 roku prezident Yevroparlamentu Martin Shulc i prem yer ministr Ukrayini Mikola Azarov domovilisya pro stvorennya specialnoyi Monitoringovoyi misiyi Yevroparlamentu pid kerivnictvom Peta Koksa i Aleksandra Kvasnevskogo zi sposterezhennya za rozglyadom sprav eksprem yer ministra Ukrayini Yuliyi Timoshenko i kolishnogo ministra vnutrishnih sprav Yuriya Lucenka Misiya diyala z chervnya 2012 roku do seredini listopada 2013 roku U 2011 2013 rokah Danskij Gelsinskij Komitet oprilyudniv chotiri zviti za rezultatami nizki vizitiv interv yu ta doslidzhen yuridichnih dokumentiv shodo kriminalnih sprav proti Timoshenko dijshovshi do visnovku sho yiyi peresliduvannya politichno vmotivovane Pravozahisna organizaciya FreedomHouse yaka finansuyetsya amerikanskim uryadom neodnorazovo zaklikala ukrayinsku vladu zvilniti Yuliyu Timoshenko ta prosila Yevrosoyuz prodovzhiti vpliv na Ukrayinu pid chas pidpisannya ugodi pro asociaciyu Protyagom 2012 2013 rokiv oficijni osobi Parlamentskoyi asambleyi Radi Yevropi PARYe zayavlyali pro te sho Yuliya Timoshenko ye politichnim v yaznem 6 lyutogo 2014 roku pro ce bulo skazano i v rezolyuciyi Yevroparlamentu shodo situaciyi v Ukrayini Oskarzhennya viroku 24 zhovtnya 2011 roku Yuliya Timoshenko podala apelyaciyu na rishennya Pecherskogo rajonnogo sudu Kiyeva v gazovij spravi Rozglyad apelyaciyi po suti sud rozpochav 13 grudnya 2011 roku sudovi zasidannya takozh vidbuvalisya bez uchasti Yuliyi Timoshenko Zahisniki Timoshenko vimagali zaminiti sklad kolegiyi suddiv cherez na yih dumku nedostatnij chas dlya oznajomlennya suddiv zi spravoyu U hodi procesu zahist zayaviv sho vse virisheno zazdalegid ta bojkotuvav sudovi zasidannya 23 grudnya 2011 roku bulo oprilyudnene rishennya Apelyacijnogo sudu zgidno z yakim virok Pecherskogo rajonnogo sudu shodo Yu Timoshenko zalishivsya v sili Suddi vidhilili nizku klopotan zahisnikiv eksprem yera Uhvala sudu bula ogoloshena za vidsutnosti Yu Timoshenko ta yiyi advokativ Rishennya Apelyacijnogo sudu viklikalo negativnu reakciyu u sviti zokrema z boku Yevroparlamentu Yevropejskoyi komisiyi zovnishnopolitichnih vidomstv Franciyi SShA Kanadi Yevropejskoyi narodnoyi partiyi Svitovogo kongresu ukrayinciv 26 sichnya 2012 roku zahist Timoshenko podav do Vishogo specializovanogo sudu Ukrayini z rozglyadu civilnih i kriminalnih sprav kasacijnu skargu na virok v gazovij spravi Na sudovih zasidannyah buli prisutni chleni misiyi Yevroparlamentu Pet Koks ta Aleksandr Kvasnevskij Ogoloshennya rishennya suddi vidbulos 29 serpnya nastupnogo dnya pislya pochatku publichnogo sluhannya v YeSPL spravi Timoshenko proti Ukrayini za zayavoyu pro nezakonnist areshtu eksprem yera i trimannya yiyi pid vartoyu V uhvali sudu zaznacheno pro zalishennya viroku bez zmin U zv yazku z cim Yevropejskij Soyuz PARYe uryadi SShA Velikoyi Britaniyi ta Kanadi vislovili gliboke rozcharuvannya u zv yazku z negativnim rishennyam sudu shodo kasaciyi eksprem yera Yuliyi Timoshenko u gazovij spravi Sprava Manaforta Za danimi vidannya The Guardian kolishnij polittehnolog Partiyi regioniv i eksgolova peredviborchogo shtabu prezidenta SShA Donalda Trampa Pol Manafort uhvalyuvav rozrobku tayemnoyi mediastrategiyi nacilenoyi proti Yuliyi Timoshenko Proyekt buv stvorenij u 2011 roci z metoyu pidvishennya rejtingiv Yanukovicha za kordonom Pol Manafort provodiv ryad tayemnih operacij nacilenih proti Yuliyi Timoshenko Zokrema vin proponuvav perepisati statti pro Timoshenko u Vikipediyi shob oskverniti klyuchovogo oponenta Yanukovicha stvoriti fejkovij mozkovij centr u Vidni dlya poshirennya pozicij na pidtrimku Yanukovicha provoditi robotu v socialnih merezhah nacilenu na auditoriyi v Yevropi i SShA zbiravsya vikoristovuvati troliv u socialnih merezhah dlya kritiki Timoshenko Perebuvannya Timoshenko u v yazniciTimoshenko vidbuvala pokarannya v Kachanivskij vipravnij koloniyi 54 U lyutomu 2012 roku nominovana na Nobelivsku premiyu miru 22 serpnya 2011 roku deputati vid BYuT Briginec i Pavlovskij zayavili sho na dumku medikiv zaznacheni sinci ye naslidkom otruyennya Timoshenko u v yaznici 25 serpnya 2011 roku Timoshenko povtorno podala do sudu klopotannya abi laboratorni doslidzhennya buli provedeni v yiyi klinici Za kilka dniv vona vchergove vidmovilasya vid medoglyadu ta laboratornih doslidzhen zaproponovanih komisiyeyu z Ministerstva ohoroni zdorov ya Soratniki Timoshenko vvazhayut sho hvoroba Timoshenko u v yaznici rezultat yiyi otruyennya Tomu tema analizu krovi ye golovnoyu vimogoyu Timoshenko do vladi Ombudsmen Nina Karpachova pobuvavshi u Timoshenko skazala sho ta vimagaye i blagaye analizu krovi cherez sinyaki na tili Donka Timoshenko Yevgeniya na kongresi YeNP zayavila sho vlada bilshe 4 misyaciv vidmovlyaye Timoshenko v analizi krovi hocha sama Timoshenko dekilka raziv vidmovlyala likaryam u zdachi krovi na analiz 23 listopada 2011 Timoshenko nareshti obstezhili v Kiyivskij oblasnij klinichnij likarni magnitno rezonansna tomografiya MRT viyavila v Timoshenko mizhhrebcevu grizhu Na zustrichi z prezidentom Komarovskim 28 listopada 2011 roku prezident Yanukovich zapevniv sho Timoshenko budut likuvati na rivni yevropejskih standartiv i poobicyav vnesti zmini do Kriminalno procesualnogo kodeksu Ukrayini mayetsya na uvazi dekriminalizaciya statti za yakoyu zasudzheno Timoshenko Odnak advokat Vlasenko zayaviv 29 11 2011 sho Timoshenko ne nadayut medichnoyi dopomogi u neyi z yavilisya novi simptomi zapamorochennya u neyi jde krov z nosa u neyi nimiye liva ruka Vlasenko dodav zhiva Timoshenko Yanukovichu ne potribna Nareshti 30 11 2011 Timoshenko pereveli z kameri v medsanchastinu SIZO Politichnij rezonans shodo Timoshenko 6 8 grudnya 2011 roku deputati BYuT zablokuvali robotu parlamentu Ukrayini parlament ne pracyuvav tri dni z vimogoyu zvilniti Timoshenko nad krislom spikera voni povisili transparant Yanukovich ne vbivaj Yulyu Za sociologichnimi opituvannyami na pochatok grudnya 2011 roku politichna sila Timoshenko vpershe obignala za rejtingom pravda vsogo lishe na 1 Partiyu regioniv Yanukovicha Yevropejskij parlament 1 grudnya 2011 roku i z yizd Yevropejskoyi narodnoyi partiyi 7 grudnya 2011 roku prijnyali rezolyuciyi po Ukrayini u yakih skazano sho umovoyu asociaciyi Yevrosoyuzu i Ukrayini ye zvilnennya Timoshenko ta nadannya yij mozhlivosti uchasti v majbutnih viborah Prem yer ministr Kanadi zvernuvsya v Blok Yuliyi Timoshenko z propoziciyeyu nadati dlya Timoshenko najkrashih likariv Kanadi z analogichnoyu propoziciyeyu zvernuvsya komitet Yevrosoyuzu z pitan zapobigannya katuvannyam 2 zhovtnya 2012 roku v gazeti Kommersant Ukraina bulo opublikovano interv yu golovi monitoringovogo komitetu PARYe Andresa Erkelya u yakomu vin visloviv pripushennya sho Yuliya Timoshenko ye politichnim v yaznem Likuvannya Timoshenko v CKB 5 Harkova 15 bereznya 2012 roku Yevropejskij sud z prav lyudini vinis uryadu Ukrayini pripis zabezpechiti otrimannya Yuliyeyu Timoshenko adekvatnoyi medichnoyi dopomogi u vidpovidnij instituciyi 27 kvitnya 2012 roku likari berlinskoyi kliniki Sharite Charite yaki obstezhili Timoshenko v Kachanivskij koloniyi povidomili yiyi diagnoz hronichna grizha mizhhrebcevogo diska Nimecki fahivci zayavili sho uspishne likuvannya eksprem yera nemozhlive v Ukrayini de kliniki ne mayut neobhidnogo osnashennya i metodiki 9 travnya 2012 roku Yuliyu Timoshenko perevezli z Kachanivskoyi koloniyi do centralnoyi klinichnoyi likarni 5 Ukrzaliznici v Harkovi de vona perebuvala pid posilenoyu ohoronoyu v umovah v yaznichnogo rezhimu Z momentu yiyi uv yaznennya Timoshenko trichi ogoloshuvala goloduvannya 13 veresnya 2012 roku stalo vidomo sho pid chas obshuku v palati Timoshenko bulo viyavleno shovanku zamaskovanu pid Kriminalno procesualnij kodeks Ukrayini u yakij zberigalisya zaboroneni dlya obigu tehnichni pristroyi a takozh sered yiyi rechej viyavleno i vilucheni nevidomi liki Yu Timoshenko poshirila povidomlennya sho v neyi bulo vilucheni 2 dozimetri yaki 4 razi za chas kontrolyu pokazuvali perevishennya dozvolenogo rivnya radiaciyi a yiyi zahisnik Oleksandr Plahotnyuk yakogo togo dnya ne puskali do pidzahisnoyi zayaviv sho zhodnih likiv u Timoshenko ne viluchali Togo zh dnya pid chas brifingu likar nimeckoyi kliniki Sharite Lutc Garms zayaviv sho ne volodiye informaciyeyu stosovno viluchenih u Yu Timoshenko zaboronenih likiv ta ne viklyuchaye sho vona mozhe stati vnaslidok hvorobi invalidom a pershij zastupnik ministra ohoroni zdorov ya Rayisa Moiseyenko zayavila sho uv yaznena perebuvatime v Centralnij klinichnij likarni 5 Harkova she misyac U drugij polovini 2012 pershij polovini 2013 roku likari z kliniki Sharite napolyagali na prodovzhenni gospitalizaciyi Timoshenko ne viklyuchali zagrozi invalidnosti ta neobhidnosti operativnogo vtruchannya Pislya provedennya klinichnogo obstezhennya nimecki fahivci dijshli visnovku pro neobhidnist operaciyi Pro ce na pochatku lipnya 2013 povidomila dochka eksprem yera Yevgeniya Timoshenko U zhovtni 2013 kerivnik Sharite profesor Ajnhojpl zayaviv sho operativne vtruchannya ye yedinim shansom Timoshenko na oduzhannya Naperedodni Vilnyuskogo samitu Shidnogo partnerstva YeS sho vidbuvsya v kinci listopada 2013 roku pitannya pro nadannya Timoshenko mozhlivosti likuvatisya v Nimechchini obgovoryuvalosya yak odna z umov pidpisannya Ukrayinoyu Ugodi pro Asociaciyu ta Zonu vilnoyi torgivli z Yevrosoyuzom Vlada napolyagala na zakonodavchomu vregulyuvanni cogo pitannya u Verhovnij Radi rozroblyalisya vidpovidni zakonoproyekti 21 listopada 2013 uryad Ukrayini vidmovivsya vid pidpisannya Ugodi z Yevrosoyuzom i provladna bilshist u parlamenti ne pidtrimala zhodnogo z semi zaproponovanih zakonoproyektiv shodo likuvannya uv yaznenih za kordonom Timoshenko zaklikala lideriv YeS pidpisati Ugodu pro asociaciyu z Ukrayinoyu ne visuvayuchi bud yakih umov u tomu chisli j shodo yiyi zvilnennya yaksho Yanukovich use zh prijme take rishennya U kvitni 2013 roku Ukrayinska Gelsinska spilka z prav lyudini Lvivska oblasna rada Lucka i Ternopilska miskradi zvernulisya do Prezidenta Yanukovicha z klopotannyami pro zvilnennya Yuliyi Timoshenko 5 veresnya 2013 roku Komitet Radi Yevropi z pitan zapobigannya katuvannyam opublikuvav dopovid za rezultatami vizitu do Timoshenko v grudni 2012 roku Visnovki delegaciyi Komitetu pidtverdili sho prava Timoshenko buli porusheni za kilkoma stattyami Yevropejskoyi konvenciyi z prav lyudini zokrema za st 3 zaborona katuvannya ta st 8 pravo na povagu do privatnogo i simejnogo zhittya U dopovidi pidkreslyuvalosya sho zahodi bezpeki yaki zastosovuvalisya do pani Timoshenko ne mozhut uvazhatisya proporcijnimi Zokrema u yiyi palati postijno buli prisutni spivrobitniki penitenciarnoyi sluzhbi Krim cogo uv yaznena perebuvala pid cilodobovim videosposterezhennyam u palati buli viyavleni tri videokameri ta she chotiri inshi prihovani video ta abo audiozapisuyuchi pristroyi u tomu chisli v sanitarnomu vuzli she shonajmenshe shist videokamer buli vstanovleni v koridori a takozh u primishennyah dlya medichnih procedur Regulyarno porushuvalosya i pravo eksprem yera na pobachennya Delegaciya KZK pidtverdila sho Timoshenko zaznavala serjoznih trudnoshiv u zdijsnenni svogo prava na pobachennya i telefonni dzvinki Uprodovzh usogo periodu perebuvannya Timoshenko v koloniyi ta likarni vona za slovami nimeckih likariv zahisnikiv ta vidviduvachiv majzhe ne mogla peresuvatisya samostijno Vodnochas vivoziti yiyi na svizhe povitrya ne dozvolyalosya natomist yij proponuvali vijti na vulicyu bez dopomogi ta zasobiv dlya peresuvannya Tak u dopovidi KZK zaznachalosya sho pani Timoshenko ne mala dostupu do progulyanok ani v koloniyi 54 ani v klinichnij likarni 5 v Harkovi oskilki yij ne bulo nadano nalezhnoyi dopomogi koli vona bazhala zdijsnyuvati progulyanki Za slovami zahisnikiv uv yaznenij yaka ne mogla hoditi tyuremniki takozh proponuvali samotuzhki distavatisya do telefonu yakij znahodivsya v inshomu primishenni ta do avtomobilya shob dobratisya v sud Perebuvayuchi v likarni eksprem yer she dvichi ogoloshuvala goloduvannya na znak protestu proti falsifikaciyi viboriv 2012 ta na znak solidarnosti z uchasnikami protestiv proti vidmovi kerivnictva krayini vid yevrointegraciyi Zvilnennya 10 serpnya 2011 roku zahist Timoshenko zvernuvsya do Yevropejskogo sudu z prav lyudini zi skargoyu na nezakonnist areshtu eksprem yera 5 serpnya 2011 U skarzi jshlosya pro porushennya polozhen Yevropejskoyi konvenciyi z prav lyudini zokrema st 3 zaborona katuvannya abo nelyudskogo chi takogo sho prinizhuye gidnist povodzhennya abo pokarannya st 5 pravo na svobodu ta osobistu nedotorkannist st 8 pravo na povagu do privatnogo zhittya ta st 18 mezhi zastosuvannya obmezhen prav 30 kvitnya 2013 roku Yevropejskij sud iz prav lyudini vidav postanovu v spravi Timoshenko proti Ukrayini u yakij zaznachayetsya Sud virishiv zokrema sho utrimannya pid vartoyu pani Timoshenko yak zapobizhnij zahid bulo svavilnim sho zakonnist yiyi trimannya pid vartoyu ne bulo nalezhnim chinom ocineno a takozh sho u neyi ne bulo mozhlivosti vimagati kompensaciyi za nezakonne pozbavlennya voli 15 lipnya 2013 roku YeSPL povidomiv pro pochatok rozglyadu drugoyi zayavi Yuliyi Timoshenko yaka zokrema stosuyetsya spravedlivosti kriminalnogo provadzhennya v gazovij spravi U zayavi jdetsya pro porushennya prava Timoshenko na spravedlivij sud ta vidobrazhenogo v Yevropejskij konvenciyi z prav lyudini principu niyakogo pokarannya bez zakonu zaznachayetsya sho kriminalna sprava bula politichno motivovanoyu ta stanovila zlovzhivannya sistemoyu kriminalnogo pravosuddya Krim togo Timoshenko zayavila pro nezakonne oprilyudnennya v merezhi Internet zokrema j na sajti Derzhavnoyi penitenciarnoyi sluzhbi ta na telekanalah videozapisiv yiyi perebuvannya v likarni a takozh sfalsifikovanogo audiozapisu yiyi telefonnoyi rozmovi z cholovikom 5 veresnya 2013 roku Komitet Radi Yevropi z pitan zapobigannya katuvannyam opublikuvav zvit za rezultatami vizitu do Yuliyi Timoshenko v grudni 2012 Visnovki delegaciyi Komitetu pidtverdili sho prava Yuliyi Timoshenko buli porusheni za kilkoma stattyami Yevropejskoyi konvenciyi z prav lyudini zokrema za st 3 zaborona tortur ta st 8 pravo na povagu do privatnogo i simejnogo zhittya 18 sichnya 2013 roku Generalna prokuratura Ukrayini vruchila Timoshenko povidomlennya pro pidozru v yiyi prichetnosti do organizaciyi vbivstva biznesmena ta narodnogo deputata Yevgena Sherbanya v 1996 21 travnya 2013 slidstvo v spravi pro vbivstvo Sherbanya bulo prizupinene Timoshenko sprostuvala obvinuvachennya ta nazvala yih absurdnimi Z 6 lyutogo 2013 v Apelyacijnomu sudi m Kiyeva provodilisya slidchi diyi dopit svidkiv z ciyeyi spravi Zasidannya vidbuvalisya bez uchasti Timoshenko Derzhavna penitenciarna sluzhba povidomlyala sho eksprem yer vidmovlyayetsya yihati do sudu Prote zahisniki Timoshenko i vona sama neodnorazovo ce sprostovuvali ta zayavlyali sho naspravdi tyuremniki sami ne hochut yiyi etapuvati Novu kriminalnu spravu zahidni krayini rozcinili yak prodovzhennya yavno nespravedlivih i politichno motivovanih sudovih rozglyadiv proti Timoshenko ta inshih predstavnikiv opoziciyi 21 travnya 2013 slidstvo v spravi pro vbivstvo Sherbanya bulo zupinene Yevropejskij sud z prav lyudini 30 kvitnya 2013 roku virishiv sho aresht Yu Timoshenko buv politichno vmotivovanim nezakonnim ta stav rezultatom svavillya v diyah prokuroriv ta suddi 21 lyutogo 2014 roku Verhovna Rada implementuvala do nacionalnogo zakonodavstva polozhennya statti 19 Konvenciyi OON proti Korupciyi zgidno z yakimi bula dekriminalizovana stattya za yakoyu zasudzheno Timoshenko 22 lyutogo 2014 roku ne dochekavshis pidpisu Prezidenta pid cim zakonom Verhovna Rada prijnyala Postanovu Pro vikonannya mizhnarodnih zobov yazan Ukrayini shodo zvilnennya Timoshenko Yu V Bezposeredno na pidstavi ciyeyi Postanovi Timoshenko zmogla zalishiti likarnyu CKB Ukrzaliznici v Harkovi priblizno o 17 00 god Zovnishnopolitichne vidomstvo SShA privitalo Yuliyu zi zvilnennyam i pobazhalo yij prodovzhiti likuvannya shob yaknajshvidshe oduzhati Diyalnist Timoshenko pislya Revolyuciyi Gidnosti 2014 Pershi dni na voli Vistup na sceni kiyivskogo Yevromajdanu 22 lyutogo 2014 pri viyizdi z aeroportu Zhulyani pislya perelotu z Harkova do Kiyeva kortezh Yuliyi Timoshenko zupinili aktivisti Majdanu i zvernulisya do neyi zi slovami Vi pam yatayete hto zrobiv cyu revolyuciyu Aktivistam ne spodobalosya sho vona viyihala ne cherez zagalnij viyizd z aeroportu Togo zh dnya Timoshenko dala pershe interv yu na voli Nasampered vona vidvidala vul Grushevskogo de vshanuvala pam yat pershih zagiblih u protistoyanni z milicejskimi specpidrozdilami O 21 30 vona vistupila z promovoyu na Majdani Nezalezhnosti U pershi dni pislya zavershennya likuvannya Timoshenko provela nizku zustrichej i telefonnih peregovoriv iz predstavnikami YeS SShA OBSYe 6 7 bereznya Timoshenko vzyala uchast u kongresi Yevropejskoyi narodnoyi partiyi v Dublini Vistupayuchi na comu forumi vona zaklikala lideriv Yevrosoyuzu i krayin Yevropi razom stati na zahist Ukrayini Z 7 do 19 bereznya perebuvala na likuvanni v berlinskij klinici Charite Propoziciya likuvannya v klinici nadijshla vid kanclera Nimechchini Angeli Merkel pro zgodu Timoshenko bulo vidomo 24 lyutogo Povernuvshis do Kiyeva Timoshenko iniciyuvala stvorennya operativnogo shtabu dlya napracyuvannya rishen u vidpovid na zagrozi nacionalnij bezpeci Do roboti v shtabi bulo zaprosheno grupu providnih fahivciv u sferi bezpeki oboroni ta mizhnarodnoyi politiki U rozvitok ciyeyi iniciativi 15 kvitnya 2014 Timoshenko ogolosila pro stvorennya Nacionalnogo ruhu oporu poklikanogo ob yednati zusillya dobrovilnih zahisnikiv krayini nasampered vijskovih ekspertiv kolishnih pracivnikiv specsluzhb i pravoohoronciv lyudej z dosvidom uchasti v bojovih diyah U travni 2014 na bazi Ruhu buli stvoreni dva bataljoni teritorialnoyi oboroni 34 j bataljon Batkivshina ta 42 j Ruh oporu Yuridichna reabilitaciya 28 lyutogo 2014 roku Kiyivskij rajonnij sud Harkova zakriv provadzhennya v kriminalnij spravi shodo YeESU u zv yazku z vidmovoyu prokuroriv vid obvinuvachennya za vidsutnistyu skladu zlochinu Sud takozh poslavsya na rishennya Verhovnogo Sudu Ukrayini yakij u 2005 roci pidtverdiv zakonnist zakrittya ciyeyi spravi ta viznav sho postanova eksgenprokurora Viktora Pshonki pro skasuvannya danogo rishennya Verhovnogo Sudu ne vidpovidala zakonodavstvu Sud takozh skasuvav postanovu pro aresht deyakogo majna Timoshenko Togo zh dnya Verhovna Rada uhvalila zakon Pro reabilitaciyu osib na vikonannya rishen Yevropejskogo sudu z prav lyudini zgidno z yakim Timoshenko bula reabilitovana ta ponovlena v usih pravah Kolishnij pershij zastupnik Genprokurora Renat Kuzmin v efiri programi Shuster LIVE viznav sho faktiv otrimannya eksprem yer ministrom Yuliyeyu Timoshenko groshej abo inshih materialnih cinnostej abo korupcijnih dij viyavleno ne bulo Zastupnik Generalnogo prokurora Mikola Golomsha yakij u 2003 2004 rokah zajmavsya kriminalnimi spravami porushenimi proti Yuliyi Timoshenko zayaviv sho pidstav dlya porushennya kriminalnih sprav proti Timoshenko ne bulo 14 kvitnya 2014 roku Verhovnij Sud Ukrayini pid chas spilnogo zasidannya vsih palat rishennyam 42 iz 48 suddiv zakriv gazovu spravu Yuliyi Timoshenko za vidsutnistyu podiyi zlochinu 24 chervnya 2014 buv oprilyudnenij povnij tekst cogo rishennya sud dijshov visnovku pro vidsutnist u cij kriminalnij spravi podiyi zlochinu Takim chinom u gazovij spravi Yuliyi Timoshenko bulo postavleno krapku 22 sichnya 2015 roku Yevropejskij sud z prav lyudini opublikuvav rishennya za drugoyu skargoyu Yuliyi Timoshenko uzyavshi do uvagi deklaraciyu uryadu Ukrayini kotrij pidtverdiv porushennya statej 18 mezhi vikoristannya obmezhen vidnosno prav politichna motivaciya kriminalnoyi spravi 3 zaborona tortur 8 pravo na povagu privatnogo i simejnogo zhittya 10 svoboda vislovlyuvannya dumki u poyednanni zi statteyu 18 Yevropejskoyi konvenciyi pro prava lyudini YeSPL zayaviv pro pripinennya rozglyadu vnaslidok druzhnogo vregulyuvannya spravi mizh ukrayinskim uryadom ta Timoshenko Vibori Prezidenta Ukrayini Div takozh Vibori Prezidenta Ukrayini 2014 27 bereznya 2014 roku na preskonferenciyi v Kiyevi Yuliya Timoshenko zayavila pro svoye rishennya jti v prezidenti 29 bereznya z yizd VO Batkivshina yakij vidbuvsya na Sofijskomu majdani visunuv yiyi kandidaturu na post Prezidenta Ukrayini Klyuchovimi tezami Timoshenko buli vikorinennya korupciyi borotba z oligarhami yevropejskij shlyah rozvitku Ukrayini zokrema pidpisannya Ugodi pro asociaciyu z YeS protidiya rosijskij agresiyi ta vidnovlennya teritorialnoyi cilisnosti Ukrayini Dlya peremogi na viborah prezidenta i nastupnoyi politichnoyi borotbi kandidat u prezidenti Ukrayini Yuliya Timoshenko najnyala v svoyu komandu politichnogo tehnologa Talya Zilbershtejna yakij kolis konsultuvav eksprem yer ministra Izrayilyu Ehuda Olmerta Na pozachergovih viborah Prezidenta Ukrayini yaki vidbulisya v odin tur 25 travnya 2014 roku Yuliya Timoshenko posila druge misce z rezultatom 12 81 Na viborah peremig Petro Poroshenko Pislya viboriv Timoshenko pristupila do reformuvannya partiyi Batkivshina Parlamentski vibori v Ukrayini 2014 Div takozh Timoshenko zaproponuvala 26 zhovtnya 2014 roku provesti vseukrayinskij referendum shodo vstupu Ukrayini do NATO odnochasno z parlamentskimi viborami 14 veresnya 2014 roku na z yizdi VO Batkivshina Timoshenko vpershe v yiyi politichnij kar yeri bula vklyuchena do viborchogo partijnogo spisku pid drugim nomerom pershij nomer otrimala Nadiya Savchenko Inshi uchasniki spisku Igor Lucenko Sergij Sobolyev Alona Shkrum Za rezultatami parlamentskih viboriv 2014 Yuliya Timoshenko znovu stala Narodnim deputatom Ukrayini ta provela do parlamentu partiyu Batkivshina Parlamentska diyalnist 2014 2018 roki 11 grudnya 2014 roku Verhovna Rada pidtrimala iniciativu Timoshenko shodo zvilnennya Nadiyi Savchenko 16 lyutogo 2016 roku Yuliya Timoshenko zrobila zayavu sho frakciya Vseukrayinske ob yednannya Batkivshina virishila vijti z koaliciyi deputatskih frakcij u Verhovnij Radi Svoyu zayavu vona poyasnila tim sho demokratichna koaliciya perestala isnuvati oskilki uryad skladayetsya z kolishnoyi Partiyi regioniv ta frakciyi Narodnogo frontu Voseni 2016 roku zvernulasya do Okruzhnogo administrativnogo sudu Kiyeva pro skasuvannya postanovi Kabinetu ministriv 315 yaka vstanovlyuvala yedinu cinu na prirodnij gaz bula chinnoyu z 1 travnya 2016 roku po 31 bereznya 2017 roku u berezni 2019 roku postanova bula skasovana Vistupaye proti prodazhu i privatizaciyi strategichno vazhlivih dlya derzhavi ob yektiv Zokrema gazotransportnu sistemu Ukrayini ocinila v 300 mlrd dolariv obicyala napovniti yiyi gazom vlasnogo virobnictva likviduvavshi pri comu Naftogaz Ukrayini yak nepotribnu poserednicku strukturu ta zvinuvatila chinnogo prezidenta Ukrayini v namirah deshevo kupiti magistral Eksperti ocinili taki propoziciyi yak populizm Zokrema kerivnik Byuro kompleksnogo analizu ta prognoziv Sergij Dyachenko vvazhaye sho taka privatizaciya nemozhliva bez uchasti zahidnogo kapitalu Timoshenko bula odnim iz avtoriv zakonoproyektu yakij prodovzhuvav moratorij na prodazh zemli 15 chervnya 2018 roku Timoshenko prezentuvala Novij kurs Ukrayini peredviborchu programu z 4 rozdiliv novij suspilnij dogovir mir ta bezpeka ekonomika ta socialna politika 21 veresnya 2018 roku prezentuvala programu Novij ekonomichnij kurs yaka bula rozcinena yak programa kandidata v prezidenta Programa otrimala ocinku yak nezavershena potrebuye bilsh tochnih ekonomichnih rozrahunkiv Prezidentski vibori 2019 22 sichnya 2019 roku partiya visunula Timoshenko kandidatom u Prezidenti Ukrayini na viborah 31 bereznya 2019 roku 25 sichnya CVK zareyestruvala yiyi kandidatom na post Prezidenta Ukrayini 5 lyutogo 2019 roku Timoshenko rozpochala peredviborchij tur mitingom u Dnipri Pid chas viborchogo turu vona vidvidala praktichno vsi oblasti Ukrayini Zavershivsya tur akciyeyu yednannya Ukrayina obiraye zmini yaka odnochasno prohodila na Mihajlivskij ploshi v Kiyevi na Sobornij ploshi v Mariupoli ta na ploshi pered universitetom im Franka u Lvovi 8 lyutogo 2019 roku v Timoshenko z yavivsya dvijnik na viborah U sichni 2019 roku pro svij namir balotuvatisya kandidatom u prezidenti zayaviv pozafrakcijnij narodnij deputat Yurij Timoshenko Sama Timoshenka nazvala ce brudnimi tehnologiyami na viborah 16 bereznya 2019 roku kandidat na post Prezidenta Ukrayini vid partiyi Osnova Sergij Taruta uhvaliv rishennya pidtrimati na viborah Yuliyu Timoshenko Politiki pidpisali v Kiyevi Memorandum pro vzayemodiyu Na pidtrimku Timoshenko na posadu Prezidenta Ukrayini publichno vislovilisya volonter ta gromadskij aktivist Gennadij Druzenko veteran ATO zahisnik Doneckogo aeroportu Mikola Tihonov pershij prezident Ukrayini Leonid Kravchuk ta inshi Takozh na yiyi pidtrimku vistupali Federaciya profspilok Ukrayini Vseukrayinskij gromadskij ruh Sila prava ta inshi organizaciyi U pershomu turi viboriv Timoshenka posila tretye misce iz 13 4 golosiv 2 532 452 golosiv Vona posila pershe misce v Ivano Frankivskij oblasti 22 51 golosiv za vid 650 861 viborcya sho vzyali uchast u viborah ta druge misce v 11 oblastyah Vartist peredviborchoyi kampaniyi Timoshenko zgidno zi zvitom CVK sklala ponad 164 mln grn vsi koshti nadano partiyeyu Batkivshina Prote z urahuvannyam vitrat na reklamu 2018 roku do pochatku oficijnoyi viborchoyi kampaniyi zagalnij obsyag vitrat za danimi ruhu Chesno syagaye 320 mln griven Nacionalne agentstvo z pitan zapobigannya korupciyi za rezultatami analizu zvitu Timoshenko vstanovili nevidpovidnist jogo oformlennya ta vnesenih zvitnih danih vimogam zakonodavstva Parlamentska ta politichna diyalnist z 2019 roku Timoshenko vhodit do skladu Komitetu Verhovnoyi Radi Ukrayini z pitan socialnoyi politiki ta zahistu prav veteraniv U listopadi 2019 roku pislya uhvalennya Verhovnoyu Radoyu Ukrayini zakonoproyektu pro znyattya moratoriyu z prodazhu zemli Yuliya Timoshenko zayavila pro perehid v opoziciyu do pravlyachoyi partiyi Sluga narodu U grudni 2019 roku Timoshenko ob yednala v Nacionalnij shtab ponad 40 politichnih ta gromadskih organizacij yaki vistupili proti prodazhu zemli ta zaklikali provesti referendum 18 listopada 2019 roku Timoshenko zvernulasya do Konstitucijnogo Sudu z prohannyam nevidkladno rozglyanuti podannya shodo zakonoproyektu pro rinok zemli Sim yaPro svoye etnichne pohodzhennya Timoshenko skazala U mene po liniyi batka vsi latishi do desyatogo kolina a po liniyi mami vsi ukrayinci do desyatogo kolina Mati Telyegina Lyudmila Mikolayivna divoche prizvishe Nelyepova nar 11 serpnya 1937 roku v Dnipropetrovsku nini Dnipro ukrayinka Zgidno z doslidzhennyami Antonini Ulyahinoyi sestri Lyudmili Mikolayivni Mi bachili dokumenti sho yiyi Yuliyi Volodimirivni pradid Yerofyej Nelipa kozak z Zaporizhzhya pid chas sluzhbi v armiyi prizvishe zapisali Nelyepov Za slovami Yu Timoshenko usya rodina yiyi materi meshkaye v seli Pereshepino na Dnipropetrovshini Batko Grigyan Volodimir Abramovich nar 3 grudnya 1937 roku v Dnipropetrovsku za slovami Timoshenko latish Batki rozijshlisya koli Yuliyi she ne bulo odnogo roku za inshimi danimi yij bulo tri Cholovik Timoshenko Oleksandr Gennadijovich nar 11 chervnya 1960 roku odruzhivsya z Yuliyeyu v 1979 roci Zajmayetsya pidpriyemnictvom z 1990 h rokiv odin z ekskerivnikiv kompaniyi YeESU zvinuvachuvavsya v ekonomichnih zlochinah u 2000 2001 rokah Buv zahisnikom Yuliyi pid chas sudovogo procesu proti neyi u 2011 U 2012 otrimav politichnij pritulok u Chehiyi Buv odnim iz organizatoriv Yevromajdanu v Prazi ta stvoriv Mizhnarodne gromadske ob yednannya Batkivshina Pislya zvilnennya druzhini z uv yaznennya povernuvsya do Ukrayini Donka Timoshenko Yevgeniya Oleksandrivna nar 20 lyutogo 1980 roku Zakinchila Londonsku shkolu ekonomiki zdobula stupin bakalavra za specializaciyeyu Derzhavne upravlinnya ta stupin magistra za specializaciyeyu Rosijska ta postradyanska politichni nauki Bula zahisnikom materi pid chas sudovogo procesu u 2011 roci Protyagom dvoh z polovinoyu rokiv perebuvannya Yuliyi Timoshenko v uv yaznenni Yevgeniya provodila aktivnu kampaniyu zadlya yiyi zvilnennya ta informuvala mizhnarodnu spilnotu pro antidemokratichni procesi v Ukrayini Yevgeniya Timoshenko mala desyatki zustrichej z kerivnikami Yevrosoyuzu krayin Zahodu ta mizhnarodnih organizacij vistupala v Senati SShA u parlamenti Italiyi na Borngolmskij konferenciyi na forumah yevropejskih politichnih partij u ZMI Odruzhena iz Arturom Chechotkinim Vihovuye donku Yevu ta dvoh siniv Davida ta Adama Statki ta dohodiVidpovidno do deklaraciyi za 2020 rik dohodom Timoshenko buli deputatska zarplata 462 5 tis grn koshti na vikonannya deputatskih povnovazhen 255 9 tis grn ta bankivski vidsotki 60 4 tis grn Takozh Timoshenko otrimala iz SShA u poryadku dosudovogo vregulyuvannya 148 3 mln grn kompensaciyi shkodi zapodiyanoyi politichnimi represiyami 2011 2014 rokiv Politik maye gotivkoyu 290 tis grn ta 5 mln 391 tis dolariv SShA volodiye yuvelirnimi virobami Mikimoto Chanel Dinh Van Cartier Chopard Cholovik deputatki Oleksandr Timoshenko otrimav 342 3 tis grn inozemnogo dohodu 1 mln grn vid vidchuzhennya ruhomogo majna 6 grn vidsotkiv 133 7 tis grn strahovih viplat Trimaye znachni sumi gotivkoyu i v bankah Zgidno iz deklaraciyeyu za 2019 rik u Timoshenko ne bulo avto i neruhomosti elitnij budinok plosheyu 588 m2 u seli Kozin vona orenduvala u dvoyuridnoyi sestri Tetyani Sharapovoyi u 2019 roci sestra pomerla Takozh orenduvala dvi zemelni dilyanki zagalnoyu plosheyu 3362 m2 She dvi susidni dilyanki perebuvayut u vlasnosti titki Antonini Ulyahinoyi Dva avtomobili Mercedes Benz 2014 roku ta GAZ 1983 roku buli zareyestrovani na cholovika zgodom vin yih prodav Naukova diyalnist18 bereznya 1999 roku zahistila kandidatsku disertaciyu za specialnist 08 02 03 organizaciya upravlinnya planuvannya i regulyuvannya ekonomikoyu na temu Derzhavne regulyuvannya podatkovoyi sistemi i otrimala stupin kandidat ekonomichnih nauk Naukovij kerivnik doktor ekonomichnih nauk profesor zaviduvach kafedroyu nacionalnoyi ekonomiki ta publichnogo upravlinnya Kiyivskogo nacionalnogo ekonomichnogo universitetu Savchenko Anatolij Grigorovich Avtor ponad 50 naukovih prac Publikaciyi za temoyu disertaciyi Timoshenko Yu Turchinov O Osnovni napryami udoskonalennya sistemi opodatkuvannya v Ukrayini K NANU 1998 62 s osobisto avtoru nalezhit 45s rozrobka principiv naukovo metodichnih pidhodiv ta mehanizmu organizacijnogo zabezpechennya reformuvannya podatkovoyi sistemi i sistemi pozabyudzhetnih fondiv Timoshenko Yu V Reformuvannya sistemi opodatkuvannya v Ukrayini Ekonomika ta pidpriyemnictvo Zbirnik naukovih prac molodih vchenih ta aspirantiv Vip 2 K KNEU 1998 S 81 86 Timoshenko Yu V Funkciyi podatkiv v umovah perehodu Ukrayini do rinkovih vidnosin Vcheni zapiski Naukovij zbirnik Vip 1 K KNEU 1998 S 40 42 A s PA 885 Ukrayina Novi pidhodi do provedennya podatkovoyi reformi v Ukrayini Timoshenko Yu V Turchinov O V 62s Zareyestrovano 31 12 97 Katalog derzhavnoyi reyestraciyi 1998 osobisto avtoru nalezhit 38 s koncepciya pobudovi podatkovoyi sistemi rozrobka naukovo metodichnih pidhodiv ta mehanizmu reformuvannya podatkovoyi sistemi ta sistemi pozabyudzhetnih fondiv Nagorodi j vidznakiZa viznachni zaslugi pered UPC MP nagorodzhena ordenom svyatoyi velikomuchenici Varvari 1998 r U lipni 2005 roku amerikanskij zhurnal Forbs nazvav ukrayinskogo prem yera Yuliyu Timoshenko tretoyu za vplivovistyu zhinkoyu planeti U veresni 2005 roku Timoshenko otrimala nagorodu Lyudina roku Centralno Shidnoyi Yevropi yaku yij prisudiv Ekonomichnij forum u Krinici Gurskij Polsha U grudni 2005 roci otrimala Prix de la Foundation za vidatni liderski yakosti ekonomichni dosyagnennya pid chas kerivnictva Kabinetom ministriv j antikorupcijnu politiku a takozh za borotbu iz zagrozami demokratiyi sho vinikayut u suchasnomu sviti Yevroseredzemnomorskij forum v Monako U berezni 2007 roku francuzkij zhurnal Mizhnarodna politika vruchiv Timoshenko vidznaku Za politichnu muzhnist Ce persha nagoroda yaku oderzhav predstavnik Ukrayini za 25 rokiv isnuvannya proyektu Poperednya taka nagoroda bula vruchena u 2004 Papi Rimskomu Ioanu Pavlu II U berezni 2007 roku otrimala nagorodu Conservative Political Action Conference za vnesok u rozvitok demokratiyi 2008 znak Shahtarska slava III stupenya u Lugansku U zhovtni 2009 roku Patriarh Yerusalimskij Teofil III nagorodiv Timoshenko najvishoyu nagorodoyu Yerusalimskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi Ordenom Svyatogrobskogo Bratstva U zhovtni 2012 roku eksprem yer ministru Ukrayini Yuliyi Timoshenko prisudzheno Mizhnarodnu premiyu Papi Rimskogo Bonifaciya VIII Upershe ciyeyu premiyeyu u 2003 bulo nagorodzheno Papu Rimskogo Ioana Pavla II U lipni 2013 roku politichna partiya Ispaniyi Unio Demokratika de Kataluniya Unio Democratica de Catalunya nagorodila lidera ukrayinskoyi opoziciyi Yuliyu Timoshenko medallyu Manuelya Karrasko Formiguera za yiyi vnesok u zahist demokratiyi ta svobodi i borotbu za vidnovlennya verhovenstva prava v Ukrayini Ranishe ciyeyu medallyu buli nagorodzheni kolishnij Prezident Chehiyi Vaclav Gavel 2007 Prezident Yevroparlamentu Gans Gert Pettering 2008 ta inshi vidatni diyachi 18 zhovtnya 2014 roku v Hmelnickomu zhurnalisti vruchili Timoshenko premiyu imeni Yakova Galchevskogo Za vagomij vnesok v rozvitok demokratiyi ta podvizhnictvo u derzhavotvorenni v Ukrayini Ciyeyu premiyeyu lider Batkivshini bula nagorodzhena u 2011 Diplom buv vruchenij Yuliyi Timoshenko v Pecherskomu sudi a samu nagorodu knigu Yakova Galchevskogo Proti chervonih okupantiv zhurnalisti zmogli peredati lishe teper Vidobrazhennya v kulturiU serpni 2013 roku v Edinburzi Shotlandiya pid chas vidkrittya festivalyu Edinburgh Festival Fringe bulo prezentovano vistavu pro zhittya lidera ukrayinskoyi opoziciyi Yuliyi Timoshenko P yesa Hto hoche vbiti Yuliyu Timoshenko Who Wants to Kill Yulia Tymoshenko rozpovidaye pro borotbu kolishnogo Prem yer ministra Ukrayini za demokratiyu ta pro yiyi politichno motivovane uv yaznennya PrimitkiDeutsche Nationalbibliothek Record 131430483 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Munzinger Personen d Track Q107343683 Arhiv originalu za 31 grudnya 2021 Procitovano 2 kvitnya 2022 Ukrayinska pravda ukr Arhiv originalu za 16 listopada 2018 Procitovano 1 listopada 2019 Arhiv originalu za 6 lyutogo 2021 Procitovano 26 serpnya 2021 https ukrrain com Arhiv originalu za 27 lipnya 2021 Procitovano 27 lipnya 2021 Nacionalna biblioteka im V I Vernadskogo Arhiv originalu za 2 serpnya 2014 Procitovano 2 kvitnya 2022 Timoshenko u molodi roki Video Yuliyi Timoshenko yaki potrapili pid uvagu ZMI https mylandrover ru Procitovano 4 lyutogo 2022 Segodnya 168 669 za 25 09 2000 2 lipnya 2018 u Wayback Machine ros korrespondent net rosijskoyu 25 kvitnya 2001 Arhiv originalu za 2 lipnya 2018 Procitovano 20 lipnya 2018 Korchinskij Aleksandr Sibircev Aleksandr Miroshnichenko Maksim Rafal Anastasiya Dmitrij Korotkov Aleksandr Ilchenko Timoshenko 50 put ot pesochnicy do vlasti 1 lyutogo 2019 u Wayback Machine ros Segodnya 25 listopada 2010 Shveda Yurij 13 zhovtnya 2011 ZAXID NET ukr Arhiv originalu za 13 zhovtnya 2018 Procitovano 12 zhovtnya 2018 Ukrayinska pravda Arhiv originalu za 1 veresnya 2021 Procitovano 1 veresnya 2021 https www pravda com ua Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2021 Procitovano 30 zhovtnya 2021 Politika ukr Arhiv originalu za 26 veresnya 2021 Procitovano 30 chervnya 2018 Interfax Ukraine angl 25 chervnya 2012 Arhiv originalu za 5 serpnya 2020 Procitovano 25 kvitnya 2020 Arhiv originalu za 1 zhovtnya 2021 Procitovano 1 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 1 zhovtnya 2021 Procitovano 1 zhovtnya 2021 https en interfax com ua anglijska Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2021 Procitovano 30 zhovtnya 2021 LIGABiznesInform 26 09 2005 Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 22 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 26 grudnya 2005 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2014 Procitovano 22 zhovtnya 2014 Arhiv originalu za 1 zhovtnya 2021 Procitovano 1 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 1 zhovtnya 2021 Procitovano 1 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 1 zhovtnya 2021 Procitovano 1 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2021 Procitovano 25 zhovtnya 2021 Sergij Andrushko 27 chervnya 2016 radiosvoboda org ukr Radio Svoboda Arhiv originalu za 25 serpnya 2021 Procitovano 28 serpnya 2021 Yevgen Tejze 12 05 2017 ukr DW Arhiv originalu za 25 lyutogo 2022 Procitovano 28 serpnya 2021 DW 16 08 2018 Arhiv originalu za 24 lyutogo 2022 Procitovano 28 serpnya 2021 Yuliya Timoshenko Oficijnij sajt Arhiv originalu za 27 veresnya 2013 Procitovano 25 veresnya 2013 Arhiv originalu za 6 travnya 2021 Procitovano 23 chervnya 2021 LIGA Arhiv originalu za 28 bereznya 2018 Procitovano 25 kvitnya 2020 Kiyivskij bezpekovij forum Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Verhovna Rada Ukrayini 14 06 2001 Arhiv originalu za 24 chervnya 2016 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Verhovna rada Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2021 Procitovano 25 zhovtnya 2021 Elektronnaya biblioteka Knyazeva Arhiv originalu za 8 travnya 2013 Procitovano 22 zhovtnya 2013 Verhovna Rada Ukrayini 5 travnya 2000 Arhiv originalu za 5 serpnya 2017 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 4 lyutogo 2005 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Arhiv originalu za 31 serpnya 2021 Procitovano 1 veresnya 2021 BBC news Arhiv originalu za 1 veresnya 2021 Procitovano 1 veresnya 2021 https www pravda com ua Arhiv originalu za 21 zhovtnya 2021 Procitovano 21 zhovtnya 2021 Kiyevo Svyatoshinskij sud Kiyivskoyi oblasti zakriv usi kriminalni spravi sho buli porusheni shodo lidera partiyi Batkivshina Yuliyi Timoshenko ta yiyi cholovika Oleksandra Timoshenka 11 chervnya 2021 u Wayback Machine Radio Svoboda Genprokuratura sprostovuye vsi zayavi Timoshenko Ukrayinska pravda 8 travnya 2002 originalu za 8 chervnya 2021 Procitovano 8 chervnya 2021 Radio Svoboda Arhiv originalu za 23 lipnya 2021 Procitovano 23 lipnya 2021 Ukrayinska pravda 14 lyutogo 2001 Arhiv originalu za 4 zhovtnya 2013 Procitovano 3 zhovtnya 2013 Arhiv originalu za 23 lipnya 2021 Procitovano 23 lipnya 2021 Generalna prokuratura Ukrayini viznala neobgruntovanim rishennya Apelyacijnogo sudu Kiyivskoyi oblasti pro zakrittya kriminalnih sprav shodo Yuliyi ta Oleksandra Timoshenkiv 26 lipnya 2021 u Wayback Machine Radio Svoboda Arhiv originalu za 12 travnya 2021 Procitovano 1 bereznya 2021 Arhiv originalu za 26 lipnya 2021 Procitovano 26 lipnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya https stopcor org batkivshhyna vo Batkivshina nedostupne posilannya VO http w1 c1 rada gov ua pls site2 p deputat list skl 5 22 travnya 2021 u Wayback Machine Za viborchim spiskom Blok Yuliyi Timoshenko https 24tv ua hto taka yuliya timoshenko biografiya kandidata u prezidenti n1108947 25 zhovtnya 2021 u Wayback Machine Hto taka Yuliya Timoshenko biografiya kandidata u prezidenti Ukrayinska pravda 5 grudnya 2003 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2014 Procitovano 21 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 2 lipnya 2004 Arhiv originalu za 12 listopada 2013 Procitovano 12 listopada 2013 Ukrayinska pravda 2 lipnya 2004 Arhiv originalu za 12 listopada 2013 Procitovano 12 listopada 2013 Ukrayinska pravda 19 listopada 2004 Arhiv originalu za 12 listopada 2013 Procitovano 12 listopada 2013 Ukrayinska pravda 23 listopada 2004 Arhiv originalu za 12 listopada 2013 Procitovano 12 listopada 2013 Oficijnij sajt PRP 27 listopada 2009 Arhiv originalu za 12 listopada 2013 Procitovano 12 listopada 2013 Ukrayinska pravda 28 listopada 2004 Arhiv originalu za 12 listopada 2013 Procitovano 12 listopada 2013 https www radiosvoboda org Arhiv originalu za 29 zhovtnya 2021 Procitovano 31 zhovtnya 2021 Komentari 04 02 2005 Arhiv originalu za 22 10 2014 Procitovano 22 10 2014 Ukrayinska pravda 8 veresnya 2005 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2014 Procitovano 22 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 20 veresnya 2005 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2014 Procitovano 22 zhovtnya 2014 Arhiv originalu za 25 travnya 2011 Procitovano 10 kvitnya 2011 https www rbc ua Arhiv originalu za 21 kvitnya 2019 Procitovano 31 zhovtnya 2021 https www bbc com Arhiv originalu za 31 zhovtnya 2021 Procitovano 31 zhovtnya 2021 https www radiosvoboda org Arhiv originalu za 31 zhovtnya 2021 Procitovano 31 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 26 lipnya 2021 Procitovano 26 lipnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya https www bbc com ukrainian domestic story 2007 03 printable 070331 maidan zanuda oh 5 grudnya 2021 u Wayback Machine Vesnyanij Majdan zaklikav do novih viboriv VVS 31 bereznya 2007 p https www radiosvoboda org a 961789 html 26 serpnya 2021 u Wayback Machine Prezident Viktor Yushenko pidpisav ukaz pro dostrokove pripinennya povnovazhen Verhovnoyi Radi Radio Svoboda 02 kvitnya 2007 https osf org ua Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2020 Procitovano 3 listopada 2021 Ukrayinska pravda 4 grudnya 2007 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2014 Procitovano 22 zhovtnya 2014 https www jnsm com ua Arhiv originalu za 5 listopada 2021 Procitovano 5 listopada 2021 Ukraine Letter of Intent Memorandum of Economic and Financial Policies and Technical Memorandum of Understanding Ukrayina List pro namiri Memorandum pro ekonomichnu ta finansovu politiku ta Tehnichnij memorandum pro vzayemorozuminnya 23 10 2018 IMF 2018 31 October Data zvernennya 30 10 2018 Citata To assure sound finances going forward and bring Naftogaz financial relations with the budget onto a more orderly basis we will unify the price of domestic and imported gas by end 2011 The gradual phasing of this process will start on December 1 2008 In parallel price subsidies for imported natural gas consumed by communal heating entities will be reduced through quarterly tariff adjustments and be eliminated by July 1 2010 https www unian ua UNIAN 18 lipnya 2008 Arhiv originalu za 8 lipnya 2018 Procitovano 8 lipnya 2018 https www unian net UNIAN 16 veresnya 2008 Arhiv originalu za 8 lipnya 2018 Procitovano 8 lipnya 2018 Ukrayinska pravda 11 lipnya 2008 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2014 Procitovano 22 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 5 lyutogo 2009 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2014 Procitovano 22 zhovtnya 2014 Arhiv originalu za 30 kvitnya 2014 Procitovano 7 travnya 2014 Ukrayinska pravda 21 sichnya 2009 Arhiv originalu za 21 travnya 2014 Procitovano 15 listopada 2013 Oficijnij portal Verhovnoyi Radi Ukrayini 5 serpnya 2009 Arhiv originalu za 24 listopada 2013 Procitovano 15 listopada 2013 Ukrayinska pravda 2 zhovtnya 2008 Arhiv originalu za 4 zhovtnya 2013 Procitovano 2 zhovtnya 2013 Ukrayinska pravda 1 sichnya 2009 Arhiv originalu za 4 zhovtnya 2013 Procitovano 2 zhovtnya 2013 Ukrayinska pravda 18 sichnya 2009 Arhiv originalu za 4 zhovtnya 2013 Procitovano 2 zhovtnya 2013 https ua interfax com ua Arhiv originalu za 30 listopada 2021 Procitovano 30 listopada 2021 https www radiosvoboda org Arhiv originalu za 30 listopada 2021 Procitovano 30 listopada 2021 https www oporaua org Arhiv originalu za 30 listopada 2021 Procitovano 30 listopada 2021 Ukrayinska pravda 3 lyutogo 2010 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2013 Procitovano 22 zhovtnya 2013 https www radiosvoboda org Arhiv originalu za 30 listopada 2021 Procitovano 30 listopada 2021 Hanne Severinsen prosila Yushenko ne podpisyvat izmeneniya v zakon o vyborah Cenzor net 4 lyutogo 2010 UNIAN 4 lyutogo 2010 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2013 Procitovano 22 zhovtnya 2013 Radio Svoboda 23 sichnya 2010 Arhiv originalu za 22 zhovtnya 2014 Procitovano 22 zhovtnya 2014 Politichna dumka 27 kvitnya 2010 Arhiv originalu za 24 veresnya 2015 Procitovano 22 zhovtnya 2014 Povtorne golosuvannya z viboriv Prezidenta Ukrayini 07 lyutogo 2010 roku CVK 7 lyutogo 2010 Arhiv originalu za 5 serpnya 2012 Procitovano 22 zhovtnya 2013 Ukrayinska pravda 13 lyutogo 2010 Arhiv originalu za 28 veresnya 2014 Procitovano 22 zhovtnya 2013 Ukrayinska pravda 10 lyutogo 2010 Arhiv originalu za 28 veresnya 2014 Procitovano 22 zhovtnya 2013 Ukrayinska pravda 17 lyutogo 2010 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2013 Procitovano 22 zhovtnya 2013 Ukrayinska pravda 20 lyutogo 2010 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2013 Procitovano 22 zhovtnya 2013 Ukrayinska pravda 22 lyutogo 2010 Arhiv originalu za 24 lyutogo 2010 Procitovano 22 lyutogo 2010 https www jnsm com ua Arhiv originalu za 7 listopada 2021 Procitovano 7 grudnya 2021 Posle sozdaniya v parlamente Ukrainy koalicii tushek premerom strany stal Azarov Pravitelstvo utverzhdeno 11 03 2010 18 travnya 2011 u Wayback Machine Arhiv originalu za 13 04 2010 Procitovano 05 02 2011 Arhiv originalu za 11 kvitnya 2010 Procitovano 8 kvitnya 2010 https novosti dn ua rosijska Arhiv originalu za 7 grudnya 2021 Procitovano 7 grudnya 2021 Ukrayinska pravda 18 chervnya 2011 Arhiv originalu za 10 zhovtnya 2017 Procitovano 11 grudnya 2018 RBK Ukrayina 07 08 2014 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 11 kvitnya 2011 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Sud nad Timoshenko Pochalosya Ukrayinska pravda 24 chervnya 2011 Arhiv originalu za 22 chervnya 2013 Procitovano 26 chervnya 2011 Radio Svoboda 05 08 2011 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Arhiv originalu za 14 zhovtnya 2011 Procitovano 11 zhovtnya 2011 Arhiv originalu za 4 zhovtnya 2013 Procitovano 12 chervnya 2013 Arhiv originalu za 4 listopada 2013 Procitovano 3 listopada 2011 https www pravdatut ua Arhiv originalu za 26 grudnya 2021 Procitovano 26 grudnya 2021 Ukrayinska pravda 6 veresnya 2013 Arhiv originalu za 11 listopada 2013 Procitovano 19 listopada 2013 Ukrayinska pravda 14 zhovtnya 2013 Arhiv originalu za 17 listopada 2013 Procitovano 19 listopada 2013 Interfaks Ukrayina 24 zhovtnya 2011 Arhiv originalu za 19 travnya 2014 Procitovano 19 travnya 2014 Ukrayinska pravda 27 zhovtnya 2011 Arhiv originalu za 21 travnya 2014 Procitovano 19 travnya 2014 Ukrayinska pravda 26 zhovtnya 2011 Arhiv originalu za 21 travnya 2014 Procitovano 19 travnya 2014 Ukrayinska pravda 7 grudnya 2011 Arhiv originalu za 21 travnya 2014 Procitovano 19 travnya 2014 Ukrayinska pravda 8 grudnya 2011 Arhiv originalu za 21 travnya 2014 Procitovano 19 travnya 2014 Ukrayinska pravda 9 grudnya 2011 Arhiv originalu za 21 travnya 2014 Procitovano 19 travnya 2014 Arhiv originalu za 9 sichnya 2012 Procitovano 11 grudnya 2011 UNIAN 28 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 14 zhovtnya 2014 Procitovano 19 travnya 2014 Radio Svoboda Arhiv originalu za 28 sichnya 2022 Procitovano 23 sichnya 2022 Arhiv originalu za 27 lyutogo 2022 Procitovano 15 chervnya 2021 Arhiv originalu za 26 zhovtnya 2011 Procitovano 3 listopada 2011 Arhiv originalu za 11 01 2012 Procitovano 05 11 2011 Arhiv originalu za 14 listopada 2011 Procitovano 3 listopada 2011 UNIAN Arhiv originalu za 24 sichnya 2022 Procitovano 24 sichnya 2022 BBC Arhiv originalu za 24 sichnya 2022 Procitovano 24 sichnya 2022 Glavkom 16 08 2011 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Glavkom 16 08 2011 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Tizhden ua 13 kvitnya 2012 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Interfaks Ukrayina 05 07 2012 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 9 kvitnya 2013 Arhiv originalu za 22 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Ukrayinskij tizhden 19 sichnya 2013 Arhiv originalu za 22 travnya 2014 Procitovano 22 travnya 2014 LB ua 28 iyunya 2013 Arhiv originalu za 21 veresnya 2013 Procitovano 20 veresnya 2013 TSN ua 6 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 10 travnya 2014 Procitovano 22 travnya 2014 Ukrayinska pravda 24 zhovtnya 2011 Arhiv originalu za 20 grudnya 2013 Procitovano 19 listopada 2013 Ukrayinska pravda 13 grudnya 2011 Arhiv originalu za 20 grudnya 2013 Procitovano 19 listopada 2013 Ukrayinska pravda 13 grudnya 2011 Arhiv originalu za 20 grudnya 2013 Procitovano 19 listopada 2013 Ukrayinska pravda 3 grudnya 2011 Arhiv originalu za 20 grudnya 2013 Procitovano 19 listopada 2013 LIGABiznesInform 22 grudnya 2011 Arhiv originalu za 20 grudnya 2013 Procitovano 19 listopada 2013 VVS Ukrayina 23 grudnya 2011 Arhiv originalu za 18 bereznya 2012 Procitovano 19 listopada 2013 Prezident Yevroparlamentu chekav inshogo rishennya shodo apelyaciyi Timoshenko UNIAN 24 grudnya 2011 U YeS shkoduyut sho Timoshenko zalishilas poza viborami UNIAN 24 grudnya 2011 Ukrayinska pravda 26 grudnya 2011 Arhiv originalu za 28 veresnya 2014 Procitovano 20 listopada 2013 Ukrayinska pravda 28 grudnya 2011 Arhiv originalu za 28 veresnya 2014 Procitovano 20 listopada 2013 Kanada pidtrimala Timoshenko UNIAN 25 grudnya 2011 Golova YeNP Timoshenko prodovzhuyut peresliduvati UNIAN 24 grudnya 2011 Ukrayinska pravda 31 grudnya 2011 Arhiv originalu za 28 veresnya 2014 Procitovano 20 listopada 2013 BBC Arhiv originalu za 3 lyutogo 2022 Procitovano 3 lyutogo 2022 https lb ua news 2012 06 24 157826 byutovtsi piketom zhdut komissiyu html 26 serpnya 2021 u Wayback Machine Kvasnyevskij i Koks priyihali do Timoshenko v likarnyu Livij bereg Ukrayinska pravda 28 serpnya 2012 Arhiv originalu za 2 lyutogo 2014 Procitovano 19 listopada 2013 Ukrayinska pravda 29 serpnya 2012 Arhiv originalu za 17 sichnya 2013 Procitovano 19 listopada 2013 UNIAN 29 serpnya 2012 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2012 Procitovano 19 listopada 2013 Tizhden ua 30 serpnya 2012 Arhiv originalu za 2 lyutogo 2014 Procitovano 19 listopada 2013 Tizhden ua 29 serpnya 2012 Arhiv originalu za 2 lyutogo 2014 Procitovano 19 listopada 2013 Posolstvo Kanadi v Ukrayini 29 serpnya 2012 Arhiv originalu za 19 sichnya 2015 Procitovano 19 listopada 2013 Tizhden ua 29 serpnya 2012 Arhiv originalu za 2 lyutogo 2014 Procitovano 19 listopada 2013 Harding Luke 5 kvitnya 2018 The Guardian brit ISSN 0261 3077 Arhiv originalu za 9 kvitnya 2018 Procitovano 6 kvitnya 2018 https ukrainian voanews com a tymoshenko manafort brud 4571732 html 26 serpnya 2021 u Wayback Machine Manafort tayemno polivav Timoshenko brudom u zahidnih ZMI tekst obvinuvachennya specialnogo prokurora Myullera Golos Ameriki 14 veresnya 2018 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2021 Procitovano 1 zhovtnya 2021 prinimal tajnye operacii protiv Timoshenko The Guardian nedostupne posilannya https zakon rada gov ua Arhiv originalu za 5 lyutogo 2022 Procitovano 5 lyutogo 2022 Timoshenko z Klintonom i Kolem potrapila do spisku nominantiv na Nobelya 2020 04 25 u Wayback Machine Dzerkalo tizhnya 27 02 2012 Perevireno 07 10 2012 Arhiv originalu za 3 bereznya 2012 Procitovano 11 grudnya 2011 Arhiv originalu za 03 11 2013 Procitovano 11 12 2011 Arhiv originalu za 28 listopada 2011 Procitovano 11 grudnya 2011 Glavkom 07 12 2011 Arhiv originalu za 7 sichnya 2012 Procitovano 11 grudnya 2011 Arhiv originalu za 27 listopada 2011 Procitovano 11 grudnya 2011 Arhiv originalu za 14 grudnya 2011 Procitovano 11 grudnya 2011 Arhiv originalu za 1 chervnya 2012 Procitovano 11 grudnya 2011 Arhiv originalu za 4 listopada 2013 Procitovano 11 grudnya 2011 Arhiv originalu za 04 02 2012 Procitovano 11 12 2011 Arhiv originalu za 8 sichnya 2012 Procitovano 11 grudnya 2011 Arhiv originalu za 4 lyutogo 2012 Procitovano 11 grudnya 2011 Arhiv originalu za 3 listopada 2013 Procitovano 11 grudnya 2011 Arhiv originalu za 3 listopada 2013 Procitovano 11 grudnya 2011 Andres Erkel te kto sravnivaet Ukrainu s Belorussiej prosto ne znayut chto tam proishodit 4 zhovtnya 2012 u Wayback Machine Kommersant Ukraina 02 10 2012 ros Perevireno 06 10 2012 Ukrayinska pravda 16 bereznya 2012 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Radio Svoboda 27 04 2012 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 9 travnya 2012 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Kommersant 06 09 2012 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Visokij Zamok 14 lyutogo 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 24 kvitnya 2012 Arhiv originalu za 2 lipnya 2014 Procitovano 3 bereznya 2014 Korespondent net 29 zhovtnya 2012 Arhiv originalu za 5 listopada 2013 Procitovano 3 bereznya 2014 Oficijnij sajt Yuliyi Timoshenko 25 listopada 2013 Arhiv originalu za 28 grudnya 2013 Procitovano 3 bereznya 2014 U palati Timoshenko viyavili shovanku penitenciarna sluzhba 28 lyutogo 2014 u Wayback Machine Radio Svoboda 13 09 2012 Timoshenko riven radiaciyi u palati chotiri razi perevishuvav normu 28 lyutogo 2014 u Wayback Machine Radio Svoboda 13 09 2012 Liki Timoshenko mogli pidkinuti pid chas obshuku advokat 28 lyutogo 2014 u Wayback Machine Radio Svoboda 13 09 2012 Mediki harkivskoyi likarni nichogo ne znayut pro vilucheni u Timoshenko liki Garms 25 listopada 2012 u Wayback Machine Radio Svoboda 18 09 2012 Radio Svoboda 18 09 2012 Arhiv originalu za 25 listopada 2012 Procitovano 3 zhovtnya 2012 Timoshenko perebuvatime u harkivskij likarni she shonajmenshe misyac 2 grudnya 2012 u Wayback Machine Radio Svoboda 18 09 2012 Ukrayinska pravda 10 chervnya 2013 Arhiv originalu za 13 chervnya 2013 Procitovano 11 chervnya 2013 Interfaks Ukrayina 01 07 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 16 zhovtnya 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 21 zhovtnya 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 23 zhovtnya 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 25 zhovtnya 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 10 listopada 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 16 chervnya 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 17 zhovtnya 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 8 listopada 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 21 listopada 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 27 listopada 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Rakurs 10 04 2013 Arhiv originalu za 25 10 2014 Procitovano 25 10 2014 Novini Lvova 25 04 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 VolinPost 24 kvitnya 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ternopilska miska rada 26 kvitnya 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Prava Lyudini v Ukrayini Informacijnij portal Harkivskoyi pravozahisnoyi grupi 5 veresnya 2013 Arhiv originalu za 19 sichnya 2015 Procitovano 25 zhovtnya 2014 PDF Ofis Radi Yevropi v Ukrayini 6 kvitnya 2012 Arhiv originalu PDF za 8 kvitnya 2014 Procitovano 11 veresnya 2013 Tizhden ua 18 chervnya 2012 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 ZN UA 12 veresnya 2012 Arhiv originalu za 26 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 TVi 15 kvitnya 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Tizhden ua 15 listopada 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Lvivska gazeta 26 listopada 2013 Arhiv originalu za 8 bereznya 2016 Procitovano 4 sichnya 2022 UNIAN 24 05 2012 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 28 lyutogo 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 UNIAN 18 06 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 20 lipnya 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Nezavisimoe byuro novostej 04 01 2014 Arhiv originalu za 25 10 2014 Procitovano 25 10 2014 Ukrayinska pravda 26 lipnya 2012 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 24 sichnya 2014 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 29 zhovtnya 2012 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 25 listopada 2013 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Verhovna Rada Ukrayini 01 06 2010 Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2015 Procitovano 24 zhovtnya 2014 HUDOC Search Page 30 kvitnya 2013 Arhiv originalu za 22 veresnya 2020 Procitovano 25 kvitnya 2020 Ukrayinska pravda 15 lipnya 2013 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 HUDOC Search Page 15 07 2013 Arhiv originalu za 22 veresnya 2020 Procitovano 25 kvitnya 2020 PDF Yevropejskij komitet z pitan zapobigannya katuvannyam chi nelyudskomu abo takomu sho prinizhuye gidnist povodzhennyu chi pokarannyu KZK 5 veresnya 2013 Arhiv originalu PDF za 27 veresnya 2013 Procitovano 18 veresnya 2013 Ukrayinska pravda 18 sichnya 2013 Arhiv originalu za 4 chervnya 2013 Procitovano 11 veresnya 2013 Ukrayinska pravda 6 chervnya 2013 Arhiv originalu za 12 veresnya 2013 Procitovano 11 veresnya 2013 Ukrayinska pravda 22 sichnya 2013 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 6 lyutogo 2013 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 27 lyutogo 2013 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 5 bereznya 2013 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 23 sichnya 2013 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Nimecka hvilya 03 02 2013 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Zakon Ukrayini vid 21 lyutogo 2014 roku 746 VII Pro vnesennya zmin do Kriminalnogo ta Kriminalnogo procesualnogo kodeksiv Ukrayini shodo implementaciyi do nacionalnogo zakonodavstva polozhen statti 19 Konvenciyi OON proti korupciyi Arhiv originalu za 25 lyutogo 2014 Procitovano 22 lyutogo 2014 Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 22 lyutogo 2014 roku 751 VII Pro vikonannya mizhnarodnih zobov yazan Ukrayini shodo zvilnennya Timoshenko Yu V Arhiv originalu za 2 bereznya 2014 Procitovano 22 lyutogo 2014 SShA privitali zvilnennya Timoshenko i robotu Radi 23 lyutogo 2014 u Wayback Machine Radio svoboda 22 lyutogo 2014 r Arhiv originalu za 9 travnya 2014 Procitovano 19 travnya 2014 Arhiv originalu za 5 bereznya 2014 Procitovano 19 travnya 2014 Ukrayinska pravda 22 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 28 bereznya 2014 Procitovano 4 kvitnya 2014 Ukrayinska pravda 2014 02 22 21 44 Arhiv originalu za 18 sichnya 2022 Procitovano 25 kvitnya 2020 RBK 23 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 27 sichnya 2022 Procitovano 15 chervnya 2021 Oficijnij sajt Yuliyi Timoshenko 6 bereznya 2014 Arhiv originalu za 4 kvitnya 2014 Procitovano 4 kvitnya 2014 Interfaks Ukrayina 13 bereznya 2014 Arhiv originalu za 7 kvitnya 2014 Procitovano 4 kvitnya 2014 Nimecka hvilya 19 bereznya 2014 Arhiv originalu za 22 bereznya 2014 Procitovano 4 kvitnya 2014 Radio Svoboda 8 bereznya 2014 Arhiv originalu za 2 zhovtnya 2018 Procitovano 2 zhovtnya 2018 ZN UA 21 bereznya 2014 Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 20 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 15 kvitnya 2014 Arhiv originalu za 21 zhovtnya 2014 Procitovano 20 zhovtnya 2014 ICTV 2014 Arhiv originalu za 31 serpnya 2014 Procitovano 20 zhovtnya 2014 Verhovna Rada Ukrayini Komitet z pitan zakonodavchogo zabezpechennya pravoohoronnoyi diyalnosti 26 serpnya 2014 Arhiv originalu za 20 zhovtnya 2014 Procitovano 20 zhovtnya 2014 UNIAN 02 08 2014 Arhiv originalu za 20 zhovtnya 2014 Procitovano 20 zhovtnya 2014 VESTIUA 18 travnya 2014 Arhiv originalu za 1 lipnya 2014 Procitovano 20 zhovtnya 2014 Zlatopil Usi novini Kirovogradshini 20 serpnya 2014 Arhiv originalu za 20 zhovtnya 2014 Procitovano 20 zhovtnya 2014 Verhovna Rada Ukrayini 28 02 2014 Arhiv originalu za 15 lipnya 2014 Procitovano 20 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 23 travnya 2014 Arhiv originalu za 9 zhovtnya 2014 Procitovano 20 zhovtnya 2014 RBK Ukrayina 11 bereznya 2015 Arhiv originalu za 16 travnya 2021 Procitovano 25 kvitnya 2020 ICTV 14 kvitnya 2014 Arhiv originalu za 19 travnya 2014 Procitovano 19 travnya 2014 ZN UA 24 chervnya 2014 Arhiv originalu za 15 zhovtnya 2014 Procitovano 17 zhovtnya 2014 rbk 22 sichnya 2015 Arhiv originalu za 3 lyutogo 2015 Procitovano 27 sichnya 2015 ua interfax 22 sichnya 2015 Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 27 sichnya 2015 Oficijnij sajt Yuliyi Timoshenko 27 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 28 bereznya 2014 Procitovano 29 bereznya 2014 ICTV 29 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 2 kvitnya 2014 Procitovano 29 bereznya 2014 CVK 31 03 2014 Arhiv originalu za 27 lyutogo 2018 Procitovano 17 zhovtnya 2014 Arhiv originalu za 11 travnya 2014 Procitovano 11 travnya 2014 PDF CVK 25 travnya 2014 Arhiv originalu PDF za 25 chervnya 2014 Procitovano 20 zhovtnya 2014 Timoshenko anonsirovala provedenie reformy v Batkivshine Rabotayu nad reformoj partii ros Cenzor net 02 06 2014 ZN UA 30 serpnya 2014 Arhiv originalu za 5 travnya 2015 Procitovano 20 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 14 veresnya 2014 Arhiv originalu za 20 zhovtnya 2014 Procitovano 20 zhovtnya 2014 Arhiv originalu za 9 lipnya 2021 Procitovano 2 lipnya 2021 Arhiv originalu za 1 bereznya 2022 Procitovano 2 kvitnya 2022 Arhiv originalu za 23 lipnya 2021 Procitovano 23 lipnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 9 lipnya 2021 Procitovano 2 lipnya 2021 Arhiv originalu za 9 lipnya 2021 Procitovano 3 lipnya 2021 Ukrinform ukr 19 kvitnya 2018 Arhiv originalu za 23 lipnya 2021 Procitovano 23 lipnya 2021 Arhiv originalu za 1 bereznya 2022 Procitovano 2 kvitnya 2022 Arhiv originalu za 9 lipnya 2021 Procitovano 2 lipnya 2021 ua Arhiv originalu za 23 lipnya 2021 Procitovano 15 chervnya 2018 Yak i pered kim prezentuvala novij kurs Timoshenko ua Procitovano 15 chervnya 2018 Ukrinform ua Arhiv originalu za 23 lipnya 2021 Procitovano 21 veresnya 2020 Obozrevatel ua 12 zhovtnya 2018 Arhiv originalu za 23 lipnya 2021 Procitovano 23 lipnya 2021 Arhiv originalu za 9 lipnya 2021 Procitovano 3 lipnya 2021 Arhiv originalu za 9 lipnya 2021 Procitovano 3 lipnya 2021 Arhiv originalu za 9 lipnya 2021 Procitovano 3 lipnya 2021 Arhiv originalu za 9 lipnya 2021 Procitovano 3 lipnya 2021 www ukrinform ua ukr Arhiv originalu za 3 lipnya 2020 Procitovano 30 chervnya 2020 Ukrayinska pravda ukr Arhiv originalu za 30 chervnya 2020 Procitovano 30 chervnya 2020 Batkivshina ukr 5 lyutogo 2019 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2021 Procitovano 30 chervnya 2020 espreso tv Arhiv originalu za 2 lipnya 2020 Procitovano 30 chervnya 2020 Espreso TV ua Arhiv originalu za 11 chervnya 2020 Procitovano 13 lyutogo 2019 Deputata Timoshenka viklyuchili z Narodnogo frontu cherez plani balotuvatis u prezidenti Gromadske TV ua Procitovano 17 sichnya 2019 Interfaks Ukrayina ua Arhiv originalu za 11 travnya 2021 Procitovano 8 lyutogo 2019 www unian ua ukr Arhiv originalu za 30 chervnya 2020 Procitovano 30 chervnya 2020 Ukrayini Federaciya profesijnih spilok Federaciya profesijnih spilok Ukrayini uk ua Arhiv originalu za 30 chervnya 2020 Procitovano 30 chervnya 2020 Batkivshina ukr 29 bereznya 2019 Arhiv originalu za 24 bereznya 2022 Procitovano 30 chervnya 2020 Centralna viborcha komisiya Ukrayini Arhiv originalu za 1 kvitnya 2019 Procitovano 30 06 2020 Centralna viborcha komisiya Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2020 Procitovano 30 06 2020 Igor Feshenko Oleksij Pivtorak Chesno Arhiv originalu za 27 listopada 2021 Procitovano 29 bereznya 2019 Interfaks Ukrayina ua Arhiv originalu za 14 lyutogo 2021 Procitovano 26 bereznya 2019 Oficijnij vebportal Verhovnoyi Radi Ukrayini ua Arhiv originalu za 27 sichnya 2021 Procitovano 29 serpnya 2019 DW ukr Arhiv originalu za 24 lyutogo 2022 Procitovano 13 listopada 2019 Interfaks Ukrayina ros 05 12 2019 Arhiv originalu za 11 listopada 2021 Procitovano 11 listopada 2021 Nacionalnij korpus ua 15 12 2019 Arhiv originalu za 11 listopada 2021 Procitovano 11 listopada 2021 Ukrinform ukr Arhiv originalu za 18 kvitnya 2021 Procitovano 18 listopada 2019 Arhiv originalu za 31 bereznya 2019 Procitovano 21 bereznya 2010 Kuzhel vede svij rodovid vid Ryurikovichiv Tabachnik vid Romanovih a Yuliya Grigyan vid zaporizkih kozakiv 13 kvitnya 2014 u Wayback Machine Sajt OBKOM 2009 14 travnya Tema 12 grudnya 2005 Arhiv originalu za 24 veresnya 2015 Procitovano 20 zhovtnya 2014 ros ukr polittech 23 12 2013 Arhiv originalu za 23 01 2015 Procitovano 23 01 2015 ros https uk rodovid org wk Zapis 78385 17 zhovtnya 2021 u Wayback Machine Volodimir Abramovich Grigyan Ukrayinska pravda 21 serpnya 2000 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2014 Procitovano 17 zhovtnya 2014 Tizhden ua 7 sichnya 2012 Arhiv originalu za 22 zhovtnya 2014 Procitovano 17 zhovtnya 2014 Radiosvoboda 28 listopada 2013 Arhiv originalu za 17 zhovtnya 2014 Procitovano 17 zhovtnya 2014 Tyzhden 10 sichnya 2012 Arhiv originalu za 22 zhovtnya 2014 Procitovano 17 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 09 sichnya 2012 Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2014 Procitovano 17 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 24 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 7 listopada 2014 Procitovano 7 lipnya 2014 Ukrayina moloda 2006 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2014 Procitovano 17 zhovtnya 2014 ICTV 18 kvitnya 2012 Arhiv originalu za 6 chervnya 2014 Procitovano 17 zhovtnya 2014 Tizhden ua 16 chervnya 2012 Arhiv originalu za 6 chervnya 2014 Procitovano 17 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 14 grudnya 2012 Arhiv originalu za 6 chervnya 2014 Procitovano 17 zhovtnya 20