Громадя́нські та політи́чні права́ — права та свободи, які захищають людину, громадянина від несправедливості з боку уряду й держави та забезпечують можливість брати участь в громадянському й політичному житті суспільства. Один із двох загальних видів всесвітньо визнаних прав людини. Вони забезпечують захист від держави (наприклад, право на справедливий процес, презумпцію невинуватості та свободу слова) і вимагають, щоб держава надавала певні юридичні і політичні можливості (наприклад, право голосу, право на справедливий суд присяжних). Ці права викладені в Міжнародному пакті про громадянські та політичні права і в статтях 1–21 Загальної декларації прав людини.
Основні права і свободи — це закріплені у конституції і законах держави, а також у міжнародно-правових актах права і свободи особи, які визначають сферу її автономної свободи і забезпечують задоволення нею своїх особистих інтересів.
Також їх можна визначити як можливості людей, що характеризують їхнє фізичне та біологічне існування, задоволення матеріальних та духовних потреб. Громадянські права можуть бути різними в різних суспільствах та різних епохах.
Однак за своїм змістом вони є найбільш точним, концентрованим втіленням суті природного права — свободи окремої, автономної особи. Саме тому в сучасних демократичних країнах ці права за юридичною силою не тільки не поступаються національним законам всіх рівнів, а й мають стосовно до них пріоритетну юридичну дію.
Це — природні права людини, що визнаються та закріплюються державою, гарантують їй певний рівень свободи і забезпечують фактичну можливість вільно розпоряджатися собою, гарантують невтручання в індивідуальне життя. Особиста свобода гарантує усвідомлення соціальної цінності людини та відповідне ставлення до інших людей, до суспільства у цілому. Правове закріплення цієї свободи надає можливість не лише забезпечити усвідомлене ставлення до неї суб'єкта, а й перешкодити абсолютизації відособленості особи.
Громадянські права і свободи виникають від народження та існують довічно. Вони є невідчужуваними, тобто не можуть бути обмеженими чи скасованими органами влади; не можуть бути передані або подаровані іншим суб'єктам; особа не може відмовитись від цих прав.
У Конституції України до цієї групи прав встановлені вимоги, відповідно до яких не повинні прийматися закони, які скасовували чи змінювали б громадянські права. Це є важливою гарантією непорушності гідності та свободи людини.
Види
Окрему групу громадянських прав становлять фізичні права. Це такі можливості людини, що необхідні для її фізичного існування, для задоволення її біологічних, матеріальних потреб.
До фізичних прав і свобод людини належать:
- право на життя;
- право на свободу та особисту недоторканість;
- право на безпечне для життя і здоров'я довкілля;
- право на охорону здоров'я та медичну допомогу;
- право на достатній життєвій рівень — свій і сім'ї.
Закріплення у міжнародному праві
Відповідно до Міжнародного пакту про громадянські і політичні права:
- право на життя (ст. 6);
- заборона піддання катуванню чи жорстокому, нелюдському або такому, що принижує гідність, поводженню чи покаранню, неприпустимість без вільної згоди людини піддання її медичним чи науковим дослідам (ст. 7);
- заборона рабства і работоргівлі в усіх їх видах та примусової праці (ст. 8);
- право кожного на свободу та особисту недоторканність (ст. 9);
- право осіб, позбавлених волі, на гуманне поводження і поважання гідності (ст. 10);
- право на вільне пересування і свобода вибору місця проживання (ст. 12).
Закріплення у Конституції України
право на життя (ст.27); право на повагу гідності (ст.28); право на свободу та особисту недоторканність (ст.29); недоторканність житла (ст. 30); таємниця листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції (ст.31); невтручання в особисте і сімейне життя (ст. 32); свобода пересування, вільний вибір місця проживання для тих, хто на законних підставах перебуває на території України, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень, які встановлюються законом (ст.33). Дані права надійно охороняються. Зокрема, в Конституції України зазначається, що кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації (ст. 34).
Право людини на життя
Право людини на життя — це закріплена нормами міжнародно-правових актів та внутрішнього законодавства можливість певної поведінки людини, спрямованої на забезпечення недоторканності свого життя з боку інших осіб та свободи розпорядження ним.
Конституція України закріплює право на життя за допомогою заборони свавільного (незаконного) позбавлення життя. Верховна Рада України скасувала кримінальне покарання у вигляді смертної кари. Ніхто не може бути позбавлений життя навіть за рішенням державного органу. Другий важливий компонент закріплення права на життя — право людини на самозахист від протиправних посягань на життя і здоров'я;
Це особисте право забезпечується встановленням заборон на протиправні дії, що посягають на людську гідність: катування, жорстоке, нелюдське таке, що принижує гідність, поводження або покарання, примусові медичні або наукові дослідження на людині;
Право на повагу до людської гідності встановлене ст. 28 Конституції України. Зазначене право не може бути обмежене навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану.
Конституція України прямо забороняє:
- катування людини;
- жорстоке, нелюдське або таке, що принижує гідність поводження з людиною;
- застосування покарань, які є жорстокими, нелюдськими або такими, що принижують гідність людини;
- медичні, наукові чи інші досліди щодо людини без її вільної згоди. Наведена конституційна норма є відтворенням положень, які містяться у ст. 5 Загальної декларації прав людини, статтях 7 і 10 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права, ст. З Європейської конвенції з прав людини.
Право на свободу
Сутність права на свободу полягає в тому, що в Україні заборонені будь-які форми особистої залежності, а саме — рабство і подібні до нього інститути (боргова кабала і т.ін.).
Згідно з Міжнародним пактом від 16 грудня 1966 року стаття 9 закріплює:
- Кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість. Ніхто не може підлягати свавільному арешту або утриманню під вартою. Ніхто не повинен бути позбавлений свободи інакше як на такій основі і згідно з такою процедурою, які встановлені законом.
- Кожному заарештованому повідомляються при арешті причини його арешту і в терміновому порядку повідомляється будь-яке пред'явлене йому обвинувачення.
Стаття VII Декларації прав людини та громадянина закріплює:
Ніхто не може підлягати звинуваченню, затриманню або ув'язненню інакше, як у випадках, передбачених законом і в наказаних їм формах. Той, хто запитує, віддає, виконує або примушує виконувати основані на свавіллі накази, підлягає покаранню; але кожен громадянин, викликаний або затриманий на підставі закону, повинен безперечно коритись: у випадку опору він несе відповідальність.
Особиста недоторканність
Одним із фундаментальних прав є право на особисту недоторканність фізичної особи, закріплене у ст. 29 Конституції України, ст. 3 Загальної декларації прав людини (1948 р.), ст. 5 Конвенції про захист прав та основних свобод людини (1950 р.), ст. 9 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права (1966 р.) та ст. 289 Цивільного кодексу України. Право на особисту недоторканність фізичної особи є цивільним суб'єктивним особистим немайновим правом, яке спрямоване на забезпечення недоторканності фізичної (тілесної), психічної та моральної цілісності фізичної особи і передбачає можливість використовувати своє тіло та його частини у межах, що встановлені законодавством, надавати дозвіл чи забороняти втручання з боку інших осіб у процес формування власної душевної організації та системи моральних цінностей та засад, а також вимагати від усіх та кожного не порушувати цієї цілісності фізичної особи як єдиного біопсихосоціального організму та використовувати заходи захисту в разі такого порушення.
Особиста недоторканність включає в себе:
- фізичну (тілесну, соматичну) недоторканність;
- психічну недоторканність;
- моральну недоторканність.
Стаття 29 Конституції України закріплює, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом. У разі нагальної необхідності запобігти злочинові чи його перепинити уповноважені на те законом органи можуть застосувати тримання особи під вартою як тимчасовий запобіжний захід, обґрунтованість якого протягом сімдесяти двох годин має бути перевірена судом. Затримана особа негайно звільняється, якщо протягом сімдесяти двох годин з моменту затримання їй не вручено вмотивованого рішення суду про тримання під вартою. Кожному заарештованому чи затриманому має бути невідкладно повідомлено про мотиви арешту чи затримання, роз'яснено його права та надано можливість з моменту затримання захищати себе особисто та користуватися правовою допомогою захисника. Кожний затриманий має право у будь-який час оскаржити в суді своє затримання.
У Статті 3 Загальної декларації прав людини (1948 р.) говориться, кожна людина має право на життя, свободу і на особисту недоторканність. Стаття 5 про права на свободу та особисту недоторканність закріплює Конвенції про захист прав та основних свобод людини (1950 р.):
1. Кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом:
- законне ув'язнення особи після засудження її компетентним судом;
- законний арешт або затримання особи за невиконання законного припису суду або для забезпечення виконання будь-якого обов'язку, встановленого законом;
- законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення;
- затримання неповнолітнього на підставі законного рішення з метою застосування наглядових заходів виховного характеру або законне затримання неповнолітнього з метою допровадження його до компетентного органу;
- законне затримання осіб для запобігання поширенню інфекційних захворювань, законне затримання психічнохворих, алкоголіків або наркоманів чи бродяг;
- законний арешт або затримання особи з метою запобігання її недозволеному в'їзду в країну чи особи, щодо якої провадиться процедура депортації або екстрадиції.
2. Кожен, кого заарештовано, має бути негайно поінформований зрозумілою для нього мовою про підстави його арешту і про будь-яке обвинувачення, висунуте проти нього.
3. Кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «c» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з'явитися на судове засідання.
4. Кожен, кого позбавлено свободи внаслідок арешту або тримання під вартою, має право ініціювати провадження, в ході якого суд без зволікання встановлює законність затримання і приймає рішення про звільнення, якщо затримання є незаконним.
5. Кожен, хто є потерпілим від арешту або затримання, здійсненого всупереч положенням цієї статті, має забезпечене правовою санкцією право на відшкодування.
Недоторканність житла
Житло — є продовженням людської особистості, важлива гарантія її свободи і недоторканності. Недарма склалася приказка: «Мій будинок — моя фортеця». Конституція України зазначає, що проникнення до житла, проведення в ньому огляду або обшуку можуть здійснюватися тільки за рішенням суду. Винятки з цього правила допускаються тільки для порятунку життя людей і майна (наприклад, у разі пожежі, стихійного лиха), а також з метою переслідування осіб, підозрюваних у вчиненні злочину.
Стаття 30 Конституції України закріплює, кожному гарантується недоторканність житла. Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. У невідкладних випадках, пов'язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом, порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду і обшуку.
Право на свободу пересування і вільний вибір місця проживання
Свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право на вільний в'їзд в Україну і виїзд з України. Це особисте право поширюється тільки на осіб, що перебувають в Україні на законних підставах. Іноземний громадянин чи підданий, що порушує закони України, може бути висланий за межі України. Такій особі може бути відмовлено в дозволі на в'їзд до України. У той же час громадянин України не може бути позбавлений права в будь-який час повернутися до України, не може бути висланий за межі України;
Свобода пересування і право на вибір місця проживання, вперше було передбачене статтями 13 і 14 Загальної декларації прав людини, згідно з якими кожна людина має право на свободу пересування і обрання собі місця проживання в межах кордонів кожної держави, право залишати будь-яку країну, включаючи також її власну, і повертатися до своєї країни, право шукати притулок від переслідувань (за винятком таких, які викликані вчиненням не-політичного злочину або діяннями, що суперечать цілям і принципам ООН) в інших країнах і користуватися цим притулком
Відповідно до ст. 33 Конституції України кожному, хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень, які встановлюються законом. Громадянин України не може бути позбавлений права в будь-який час повернутися в Україну в інтересах національної або громадської безпеки, з метою підтримання громадського порядку, запобігання злочинам, для захисту здоров'я і моралі та прав і свобод інших людей. Згідно зі ст. 64 Конституції України та Закону України «Про надзвичайний стан» від 26 червня 1999 р., свобода пересування обмежується лише в умовах воєнних надзвичайних обставин і лише на території, на якій запроваджено надзвичайний стан.
Право на свободу думки і совісті
Право на свободу думки і совісті передбачає свободу від будь-якого ідеологічного контролю. Людина сама вирішує, яким духовним цінностям їй надавати перевагу.
Стаття 34 Конституції України закріплює, що кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб — на свій вибір.
Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.
Міжнародний Пакт про громадянські та політичні права Стаття 19 закріплює:
- Кожна людина має право безперешкодно дотримуватись своїх поглядів.
- Кожна людина має право на вільне висловлення своєї думки; це право включає свободу шукати, отримувати та поширювати всякого роду інформацію та ідеї, незалежно від державних кордонів, усно, письмово або за посередництвом друку або художніх форм вираження, або іншими способами за своїм вибором.
Свобода світогляду і віросповідання
Це право включає свободу сповідувати будь-яку релігію або не сповідувати ніякої (бути атеїстом), правити релігійні культи і ритуальні обряди, здійснювати релігійну діяльність.
Стаття 35 Конституції України закріплює, кожен має право на свободу світогляду і віросповідання. Це право включає свободу сповідувати будь-яку релігію або не сповідувати ніякої, безперешкодно відправляти одноособово чи колективно релігійні культи і ритуальні обряди, вести релігійну діяльність.
Здійснення цього права може бути обмежене законом лише в інтересах охорони громадського порядку, здоров'я і моральності населення або захисту прав і свобод інших людей.
Церква і релігійні організації в Україні відокремлені від держави, а школа — від церкви. Жодна релігія не може бути визнана державою як обов'язкова.
Ніхто не може бути увільнений від своїх обов'язків перед державою або відмовитися від виконання законів за мотивами релігійних переконань. У разі якщо виконання військового обов'язку суперечить релігійним переконанням громадянина, виконання цього обов'язку має бути замінене альтернативною (невійськовою) службою.
Стаття 18 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права говорить:
- Кожна людина має право на свободу думки, совісті і релігії. Це право включає свободу мати чи приймати релігію або переконання на свій вибір і свободу сповідувати свою релігію та переконання як одноосібно, так і спільно з іншими, публічно чи приватно, у відправленні культу, виконанні релігійних і ритуальних обрядів та вчень.
- Ніхто не повинен зазнавати примусу, що принижує його свободу мати чи приймати релігію або переконання на свій вибір.
- Свобода сповідувати релігію або переконання підлягає лише обмеженням, які встановлено законом і які є необхідними для охорони суспільної безпеки, порядку, здоров'я і моралі, так само як і основних прав та свобод інших осіб.
- Держави, які беруть участь у цьому Пакті, зобов'язуються поважати свободу батьків і у відповідних випадках законних опікунів забезпечувати релігійне і моральне виховання своїх дітей відповідно до своїх власних переконань.
Та Стаття 18 МПГПП закріплює, що кожна людина має право на свободу думки, совісті та релігії. Це право включає свободу мати або приймати релігію або переконання за своїм вибором і свободу віросповідувати свою релігію і переконання як одноособово, так і спільно з іншими, публічним або приватним порядком, у відправленні культу, виконанні релігійних та ритуальних звичаїв та вчень.
Свобода віросповідувати свою релігію чи переконання підлягає лише обмеженням, встановленим законом та необхідним для охорони суспільної безпеки, порядку, здоров'я та моралі, рівно як і основних прав і свобод інших осіб.
Стаття X Декларації прав людини та громадянина говорить, що ніхто не повинен бути притіснятися за свої погляди, навіть за релігійні, за умови, що їх вираження не порушує суспільний порядок, встановлений законом
Таємниця листування, телефонних переговорів, телеграфної та іншої кореспонденції
Ця норма Конституції України теж є однією з гарантій свободи особи. Винятки (тобто ознайомлення з кореспонденцією посадових осіб держави) можуть бути встановлені тільки судом з метою запобігти злочину чи встановити істину під час розслідування кримінальної справи, якщо іншими засобами одержати інформацію неможливо;
Стаття 31 Конституції України говорить, що кожному гарантується таємниця листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції. Винятки можуть бути встановлені лише судом у випадках, передбачених законом, з метою запобігти злочинові чи з'ясувати істину під час розслідування кримінальної справи, якщо іншими способами одержати інформацію неможливо.
Невтручання в особисте і сімейне життя
Таємниця особистого і сімейного життя — ще одна грань свободи особи. Конституція України забороняє збирання, збереження, використання і поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і тільки в інтересах національної безпеки, економічного добробуту і прав людини;
Стаття 32 Конституції України закріплює, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України.
Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.
Кожний громадянин має право знайомитися в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, установах і організаціях з відомостями про себе, які не є державною або іншою захищеною законом таємницею.
Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.
Право на охорону здоров'я та медичну допомогу
Невід'ємне право кожної людини. Воно передбачає реалізацію широкого кола заходів згідно з основами, законодавства України про охорону здоров'я, зокрема щодо підвищення життєвого рівня, включаючи якість їжі, одягу, житла тощо; забезпечення медичного догляду і безпечності для життя і здоров'я навколишнього середовища; безпечних і здорових умов праці; кваліфікованої медико-санітарної допомоги, включаючи вільний вибір лікаря і закладу охорони здоров'я, правовий захист від будь-яких форм дискримінації, пов'язаних із станом здоров'я; відшкодування заподіяної здоров'ю шкоди та інші.
Право на безпечне для життя і здоров'я довкілля
Фізична особа має право на безпечне для життя і здоров'я довкілля, право на достовірну інформацію про стан довкілля, про якість харчових продуктів і предметів побуту, а також право на її збирання та поширення; безпечні для неї продукти споживання (харчові продукти та предмети побуту); безпечні і здорові умови праці, проживання, навчання тощо.
Право на достатній життєвий рівень
Забезпечення громадянам достатнього життєвого рівня для себе і своєї сім'ї, що включає достатнє харчування, одяг та житло.
Література
- О. Дергачов. Громадянські права // Політична енциклопедія. Редкол.: Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови) та ін. — К.: Парламентське видавництво, 2011. — с.161 .
Посилання
- Громадянські права і свободи [ 1 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998. — Т. 1 : А — Г. — 672 с. — .
- Політичні права громадян [ 22 травня 2017 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2002. — Т. 4 : Н — П. — 720 с. — .
- [недоступне посилання]
Примітки
- Правознавство: Підручник / Берлач А. І., Карпенко Д. О., Ковальський В. С., Колодій А. М., Олійник А. Ю.; За ред В. В. Копєйчикова, А. М. Колодій; Мін-во освіти і науки України. — Київ: Юрінком Інтер, 2006. — 752с.
- Загальна теорія держави і права: [Підручник для студентів юридичних вищих навчальних закладів]/М. В. Цвік, О. В. Петришин, Л. В. Авраменко та ін.; За ред. д-ра юрид. наук, проф., акад. АПрН України М. В. Цвіка, д-ра юрид. наук, проф., акад. АПрН України О. В. Петришина. — Харків: Право, 2010. — 584с.
![]() | Це незавершена стаття з права. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Gromadya nski ta politi chni prava prava ta svobodi yaki zahishayut lyudinu gromadyanina vid nespravedlivosti z boku uryadu j derzhavi ta zabezpechuyut mozhlivist brati uchast v gromadyanskomu j politichnomu zhitti suspilstva Odin iz dvoh zagalnih vidiv vsesvitno viznanih prav lyudini Voni zabezpechuyut zahist vid derzhavi napriklad pravo na spravedlivij proces prezumpciyu nevinuvatosti ta svobodu slova i vimagayut shob derzhava nadavala pevni yuridichni i politichni mozhlivosti napriklad pravo golosu pravo na spravedlivij sud prisyazhnih Ci prava vikladeni v Mizhnarodnomu pakti pro gromadyanski ta politichni prava i v stattyah 1 21 Zagalnoyi deklaraciyi prav lyudini Osnovni prava i svobodi ce zakripleni u konstituciyi i zakonah derzhavi a takozh u mizhnarodno pravovih aktah prava i svobodi osobi yaki viznachayut sferu yiyi avtonomnoyi svobodi i zabezpechuyut zadovolennya neyu svoyih osobistih interesiv Takozh yih mozhna viznachiti yak mozhlivosti lyudej sho harakterizuyut yihnye fizichne ta biologichne isnuvannya zadovolennya materialnih ta duhovnih potreb Gromadyanski prava mozhut buti riznimi v riznih suspilstvah ta riznih epohah Odnak za svoyim zmistom voni ye najbilsh tochnim koncentrovanim vtilennyam suti prirodnogo prava svobodi okremoyi avtonomnoyi osobi Same tomu v suchasnih demokratichnih krayinah ci prava za yuridichnoyu siloyu ne tilki ne postupayutsya nacionalnim zakonam vsih rivniv a j mayut stosovno do nih prioritetnu yuridichnu diyu Ce prirodni prava lyudini sho viznayutsya ta zakriplyuyutsya derzhavoyu garantuyut yij pevnij riven svobodi i zabezpechuyut faktichnu mozhlivist vilno rozporyadzhatisya soboyu garantuyut nevtruchannya v individualne zhittya Osobista svoboda garantuye usvidomlennya socialnoyi cinnosti lyudini ta vidpovidne stavlennya do inshih lyudej do suspilstva u cilomu Pravove zakriplennya ciyeyi svobodi nadaye mozhlivist ne lishe zabezpechiti usvidomlene stavlennya do neyi sub yekta a j pereshkoditi absolyutizaciyi vidosoblenosti osobi Gromadyanski prava i svobodi vinikayut vid narodzhennya ta isnuyut dovichno Voni ye nevidchuzhuvanimi tobto ne mozhut buti obmezhenimi chi skasovanimi organami vladi ne mozhut buti peredani abo podarovani inshim sub yektam osoba ne mozhe vidmovitis vid cih prav U Konstituciyi Ukrayini do ciyeyi grupi prav vstanovleni vimogi vidpovidno do yakih ne povinni prijmatisya zakoni yaki skasovuvali chi zminyuvali b gromadyanski prava Ce ye vazhlivoyu garantiyeyu neporushnosti gidnosti ta svobodi lyudini VidiOkremu grupu gromadyanskih prav stanovlyat fizichni prava Ce taki mozhlivosti lyudini sho neobhidni dlya yiyi fizichnogo isnuvannya dlya zadovolennya yiyi biologichnih materialnih potreb Do fizichnih prav i svobod lyudini nalezhat pravo na zhittya pravo na svobodu ta osobistu nedotorkanist pravo na bezpechne dlya zhittya i zdorov ya dovkillya pravo na ohoronu zdorov ya ta medichnu dopomogu pravo na dostatnij zhittyevij riven svij i sim yi Zakriplennya u mizhnarodnomu pravi Vidpovidno do Mizhnarodnogo paktu pro gromadyanski i politichni prava pravo na zhittya st 6 zaborona piddannya katuvannyu chi zhorstokomu nelyudskomu abo takomu sho prinizhuye gidnist povodzhennyu chi pokarannyu nepripustimist bez vilnoyi zgodi lyudini piddannya yiyi medichnim chi naukovim doslidam st 7 zaborona rabstva i rabotorgivli v usih yih vidah ta primusovoyi praci st 8 pravo kozhnogo na svobodu ta osobistu nedotorkannist st 9 pravo osib pozbavlenih voli na gumanne povodzhennya i povazhannya gidnosti st 10 pravo na vilne peresuvannya i svoboda viboru miscya prozhivannya st 12 Zakriplennya u Konstituciyi Ukrayini pravo na zhittya st 27 pravo na povagu gidnosti st 28 pravo na svobodu ta osobistu nedotorkannist st 29 nedotorkannist zhitla st 30 tayemnicya listuvannya telefonnih rozmov telegrafnoyi ta inshoyi korespondenciyi st 31 nevtruchannya v osobiste i simejne zhittya st 32 svoboda peresuvannya vilnij vibir miscya prozhivannya dlya tih hto na zakonnih pidstavah perebuvaye na teritoriyi Ukrayini pravo vilno zalishati teritoriyu Ukrayini za vinyatkom obmezhen yaki vstanovlyuyutsya zakonom st 33 Dani prava nadijno ohoronyayutsya Zokrema v Konstituciyi Ukrayini zaznachayetsya sho kozhnomu garantuyetsya sudovij zahist prava sprostovuvati nedostovirnu informaciyu pro sebe i chleniv svoyeyi sim yi ta prava vimagati viluchennya bud yakoyi informaciyi a takozh pravo na vidshkoduvannya materialnoyi i moralnoyi shkodi zavdanoyi zbirannyam zberigannyam vikoristannyam ta poshirennyam takoyi nedostovirnoyi informaciyi st 34 Pravo lyudini na zhittyaPravo lyudini na zhittya ce zakriplena normami mizhnarodno pravovih aktiv ta vnutrishnogo zakonodavstva mozhlivist pevnoyi povedinki lyudini spryamovanoyi na zabezpechennya nedotorkannosti svogo zhittya z boku inshih osib ta svobodi rozporyadzhennya nim Konstituciya Ukrayini zakriplyuye pravo na zhittya za dopomogoyu zaboroni svavilnogo nezakonnogo pozbavlennya zhittya Verhovna Rada Ukrayini skasuvala kriminalne pokarannya u viglyadi smertnoyi kari Nihto ne mozhe buti pozbavlenij zhittya navit za rishennyam derzhavnogo organu Drugij vazhlivij komponent zakriplennya prava na zhittya pravo lyudini na samozahist vid protipravnih posyagan na zhittya i zdorov ya Pravo na povagu lyudskoyi gidnostiCe osobiste pravo zabezpechuyetsya vstanovlennyam zaboron na protipravni diyi sho posyagayut na lyudsku gidnist katuvannya zhorstoke nelyudske take sho prinizhuye gidnist povodzhennya abo pokarannya primusovi medichni abo naukovi doslidzhennya na lyudini Pravo na povagu do lyudskoyi gidnosti vstanovlene st 28 Konstituciyi Ukrayini Zaznachene pravo ne mozhe buti obmezhene navit v umovah voyennogo abo nadzvichajnogo stanu Konstituciya Ukrayini pryamo zaboronyaye katuvannya lyudini zhorstoke nelyudske abo take sho prinizhuye gidnist povodzhennya z lyudinoyu zastosuvannya pokaran yaki ye zhorstokimi nelyudskimi abo takimi sho prinizhuyut gidnist lyudini medichni naukovi chi inshi doslidi shodo lyudini bez yiyi vilnoyi zgodi Navedena konstitucijna norma ye vidtvorennyam polozhen yaki mistyatsya u st 5 Zagalnoyi deklaraciyi prav lyudini stattyah 7 i 10 Mizhnarodnogo paktu pro gromadyanski ta politichni prava st Z Yevropejskoyi konvenciyi z prav lyudini Pravo na svoboduSutnist prava na svobodu polyagaye v tomu sho v Ukrayini zaboroneni bud yaki formi osobistoyi zalezhnosti a same rabstvo i podibni do nogo instituti borgova kabala i t in Zgidno z Mizhnarodnim paktom vid 16 grudnya 1966 roku stattya 9 zakriplyuye Kozhna lyudina maye pravo na svobodu ta osobistu nedotorkanist Nihto ne mozhe pidlyagati svavilnomu areshtu abo utrimannyu pid vartoyu Nihto ne povinen buti pozbavlenij svobodi inakshe yak na takij osnovi i zgidno z takoyu proceduroyu yaki vstanovleni zakonom Kozhnomu zaareshtovanomu povidomlyayutsya pri areshti prichini jogo areshtu i v terminovomu poryadku povidomlyayetsya bud yake pred yavlene jomu obvinuvachennya Stattya VII Deklaraciyi prav lyudini ta gromadyanina zakriplyuye Nihto ne mozhe pidlyagati zvinuvachennyu zatrimannyu abo uv yaznennyu inakshe yak u vipadkah peredbachenih zakonom i v nakazanih yim formah Toj hto zapituye viddaye vikonuye abo primushuye vikonuvati osnovani na svavilli nakazi pidlyagaye pokarannyu ale kozhen gromadyanin viklikanij abo zatrimanij na pidstavi zakonu povinen bezperechno koritis u vipadku oporu vin nese vidpovidalnist Osobista nedotorkannistOdnim iz fundamentalnih prav ye pravo na osobistu nedotorkannist fizichnoyi osobi zakriplene u st 29 Konstituciyi Ukrayini st 3 Zagalnoyi deklaraciyi prav lyudini 1948 r st 5 Konvenciyi pro zahist prav ta osnovnih svobod lyudini 1950 r st 9 Mizhnarodnogo paktu pro gromadyanski i politichni prava 1966 r ta st 289 Civilnogo kodeksu Ukrayini Pravo na osobistu nedotorkannist fizichnoyi osobi ye civilnim sub yektivnim osobistim nemajnovim pravom yake spryamovane na zabezpechennya nedotorkannosti fizichnoyi tilesnoyi psihichnoyi ta moralnoyi cilisnosti fizichnoyi osobi i peredbachaye mozhlivist vikoristovuvati svoye tilo ta jogo chastini u mezhah sho vstanovleni zakonodavstvom nadavati dozvil chi zaboronyati vtruchannya z boku inshih osib u proces formuvannya vlasnoyi dushevnoyi organizaciyi ta sistemi moralnih cinnostej ta zasad a takozh vimagati vid usih ta kozhnogo ne porushuvati ciyeyi cilisnosti fizichnoyi osobi yak yedinogo biopsihosocialnogo organizmu ta vikoristovuvati zahodi zahistu v razi takogo porushennya Osobista nedotorkannist vklyuchaye v sebe fizichnu tilesnu somatichnu nedotorkannist psihichnu nedotorkannist moralnu nedotorkannist Stattya 29 Konstituciyi Ukrayini zakriplyuye nihto ne mozhe buti zaareshtovanij abo trimatisya pid vartoyu inakshe yak za vmotivovanim rishennyam sudu i tilki na pidstavah ta v poryadku vstanovlenih zakonom U razi nagalnoyi neobhidnosti zapobigti zlochinovi chi jogo perepiniti upovnovazheni na te zakonom organi mozhut zastosuvati trimannya osobi pid vartoyu yak timchasovij zapobizhnij zahid obgruntovanist yakogo protyagom simdesyati dvoh godin maye buti perevirena sudom Zatrimana osoba negajno zvilnyayetsya yaksho protyagom simdesyati dvoh godin z momentu zatrimannya yij ne vrucheno vmotivovanogo rishennya sudu pro trimannya pid vartoyu Kozhnomu zaareshtovanomu chi zatrimanomu maye buti nevidkladno povidomleno pro motivi areshtu chi zatrimannya roz yasneno jogo prava ta nadano mozhlivist z momentu zatrimannya zahishati sebe osobisto ta koristuvatisya pravovoyu dopomogoyu zahisnika Kozhnij zatrimanij maye pravo u bud yakij chas oskarzhiti v sudi svoye zatrimannya U Statti 3 Zagalnoyi deklaraciyi prav lyudini 1948 r govoritsya kozhna lyudina maye pravo na zhittya svobodu i na osobistu nedotorkannist Stattya 5 pro prava na svobodu ta osobistu nedotorkannist zakriplyuye Konvenciyi pro zahist prav ta osnovnih svobod lyudini 1950 r 1 Kozhen maye pravo na svobodu ta osobistu nedotorkannist Nikogo ne mozhe buti pozbavleno svobodi krim takih vipadkiv i vidpovidno do proceduri vstanovlenoyi zakonom zakonne uv yaznennya osobi pislya zasudzhennya yiyi kompetentnim sudom zakonnij aresht abo zatrimannya osobi za nevikonannya zakonnogo pripisu sudu abo dlya zabezpechennya vikonannya bud yakogo obov yazku vstanovlenogo zakonom zakonnij aresht abo zatrimannya osobi zdijsnene z metoyu doprovadzhennya yiyi do kompetentnogo sudovogo organu za nayavnosti obgruntovanoyi pidozri u vchinenni neyu pravoporushennya abo yaksho obgruntovano vvazhayetsya neobhidnim zapobigti vchinennyu neyu pravoporushennya chi yiyi vtechi pislya jogo vchinennya zatrimannya nepovnolitnogo na pidstavi zakonnogo rishennya z metoyu zastosuvannya naglyadovih zahodiv vihovnogo harakteru abo zakonne zatrimannya nepovnolitnogo z metoyu doprovadzhennya jogo do kompetentnogo organu zakonne zatrimannya osib dlya zapobigannya poshirennyu infekcijnih zahvoryuvan zakonne zatrimannya psihichnohvorih alkogolikiv abo narkomaniv chi brodyag zakonnij aresht abo zatrimannya osobi z metoyu zapobigannya yiyi nedozvolenomu v yizdu v krayinu chi osobi shodo yakoyi provaditsya procedura deportaciyi abo ekstradiciyi 2 Kozhen kogo zaareshtovano maye buti negajno poinformovanij zrozumiloyu dlya nogo movoyu pro pidstavi jogo areshtu i pro bud yake obvinuvachennya visunute proti nogo 3 Kozhen kogo zaareshtovano abo zatrimano zgidno z polozhennyami pidpunktu c punktu 1 ciyeyi statti maye negajno postati pered suddeyu chi inshoyu posadovoyu osoboyu yakij zakon nadaye pravo zdijsnyuvati sudovu vladu i jomu maye buti zabezpecheno rozglyad spravi sudom uprodovzh rozumnogo stroku abo zvilnennya pid chas provadzhennya Take zvilnennya mozhe buti obumovlene garantiyami z yavitisya na sudove zasidannya 4 Kozhen kogo pozbavleno svobodi vnaslidok areshtu abo trimannya pid vartoyu maye pravo iniciyuvati provadzhennya v hodi yakogo sud bez zvolikannya vstanovlyuye zakonnist zatrimannya i prijmaye rishennya pro zvilnennya yaksho zatrimannya ye nezakonnim 5 Kozhen hto ye poterpilim vid areshtu abo zatrimannya zdijsnenogo vsuperech polozhennyam ciyeyi statti maye zabezpechene pravovoyu sankciyeyu pravo na vidshkoduvannya Nedotorkannist zhitlaZhitlo ye prodovzhennyam lyudskoyi osobistosti vazhliva garantiya yiyi svobodi i nedotorkannosti Nedarma sklalasya prikazka Mij budinok moya fortecya Konstituciya Ukrayini zaznachaye sho proniknennya do zhitla provedennya v nomu oglyadu abo obshuku mozhut zdijsnyuvatisya tilki za rishennyam sudu Vinyatki z cogo pravila dopuskayutsya tilki dlya poryatunku zhittya lyudej i majna napriklad u razi pozhezhi stihijnogo liha a takozh z metoyu peresliduvannya osib pidozryuvanih u vchinenni zlochinu Stattya 30 Konstituciyi Ukrayini zakriplyuye kozhnomu garantuyetsya nedotorkannist zhitla Ne dopuskayetsya proniknennya do zhitla chi do inshogo volodinnya osobi provedennya v nih oglyadu chi obshuku inakshe yak za vmotivovanim rishennyam sudu U nevidkladnih vipadkah pov yazanih iz vryatuvannyam zhittya lyudej ta majna chi z bezposerednim peresliduvannyam osib yaki pidozryuyutsya u vchinenni zlochinu mozhlivij inshij vstanovlenij zakonom poryadok proniknennya do zhitla chi do inshogo volodinnya osobi provedennya v nih oglyadu i obshuku Pravo na svobodu peresuvannya i vilnij vibir miscya prozhivannyaSvoboda peresuvannya vilnij vibir miscya prozhivannya pravo na vilnij v yizd v Ukrayinu i viyizd z Ukrayini Ce osobiste pravo poshiryuyetsya tilki na osib sho perebuvayut v Ukrayini na zakonnih pidstavah Inozemnij gromadyanin chi piddanij sho porushuye zakoni Ukrayini mozhe buti vislanij za mezhi Ukrayini Takij osobi mozhe buti vidmovleno v dozvoli na v yizd do Ukrayini U toj zhe chas gromadyanin Ukrayini ne mozhe buti pozbavlenij prava v bud yakij chas povernutisya do Ukrayini ne mozhe buti vislanij za mezhi Ukrayini Svoboda peresuvannya i pravo na vibir miscya prozhivannya vpershe bulo peredbachene stattyami 13 i 14 Zagalnoyi deklaraciyi prav lyudini zgidno z yakimi kozhna lyudina maye pravo na svobodu peresuvannya i obrannya sobi miscya prozhivannya v mezhah kordoniv kozhnoyi derzhavi pravo zalishati bud yaku krayinu vklyuchayuchi takozh yiyi vlasnu i povertatisya do svoyeyi krayini pravo shukati pritulok vid peresliduvan za vinyatkom takih yaki viklikani vchinennyam ne politichnogo zlochinu abo diyannyami sho superechat cilyam i principam OON v inshih krayinah i koristuvatisya cim pritulkom Vidpovidno do st 33 Konstituciyi Ukrayini kozhnomu hto na zakonnih pidstavah perebuvaye na teritoriyi Ukrayini garantuyetsya svoboda peresuvannya vilnij vibir miscya prozhivannya pravo vilno zalishati teritoriyu Ukrayini za vinyatkom obmezhen yaki vstanovlyuyutsya zakonom Gromadyanin Ukrayini ne mozhe buti pozbavlenij prava v bud yakij chas povernutisya v Ukrayinu v interesah nacionalnoyi abo gromadskoyi bezpeki z metoyu pidtrimannya gromadskogo poryadku zapobigannya zlochinam dlya zahistu zdorov ya i morali ta prav i svobod inshih lyudej Zgidno zi st 64 Konstituciyi Ukrayini ta Zakonu Ukrayini Pro nadzvichajnij stan vid 26 chervnya 1999 r svoboda peresuvannya obmezhuyetsya lishe v umovah voyennih nadzvichajnih obstavin i lishe na teritoriyi na yakij zaprovadzheno nadzvichajnij stan Pravo na svobodu dumki i sovistiPravo na svobodu dumki i sovisti peredbachaye svobodu vid bud yakogo ideologichnogo kontrolyu Lyudina sama virishuye yakim duhovnim cinnostyam yij nadavati perevagu Stattya 34 Konstituciyi Ukrayini zakriplyuye sho kozhnomu garantuyetsya pravo na svobodu dumki i slova na vilne virazhennya svoyih poglyadiv i perekonan Kozhen maye pravo vilno zbirati zberigati vikoristovuvati i poshiryuvati informaciyu usno pismovo abo v inshij sposib na svij vibir Zdijsnennya cih prav mozhe buti obmezhene zakonom v interesah nacionalnoyi bezpeki teritorialnoyi cilisnosti abo gromadskogo poryadku z metoyu zapobigannya zavorushennyam chi zlochinam dlya ohoroni zdorov ya naselennya dlya zahistu reputaciyi abo prav inshih lyudej dlya zapobigannya rozgoloshennyu informaciyi oderzhanoyi konfidencijno abo dlya pidtrimannya avtoritetu i neuperedzhenosti pravosuddya Mizhnarodnij Pakt pro gromadyanski ta politichni prava Stattya 19 zakriplyuye Kozhna lyudina maye pravo bezpereshkodno dotrimuvatis svoyih poglyadiv Kozhna lyudina maye pravo na vilne vislovlennya svoyeyi dumki ce pravo vklyuchaye svobodu shukati otrimuvati ta poshiryuvati vsyakogo rodu informaciyu ta ideyi nezalezhno vid derzhavnih kordoniv usno pismovo abo za poserednictvom druku abo hudozhnih form virazhennya abo inshimi sposobami za svoyim viborom Svoboda svitoglyadu i virospovidannyaDokladnishe Svoboda virospovidannya Ce pravo vklyuchaye svobodu spoviduvati bud yaku religiyu abo ne spoviduvati niyakoyi buti ateyistom praviti religijni kulti i ritualni obryadi zdijsnyuvati religijnu diyalnist Stattya 35 Konstituciyi Ukrayini zakriplyuye kozhen maye pravo na svobodu svitoglyadu i virospovidannya Ce pravo vklyuchaye svobodu spoviduvati bud yaku religiyu abo ne spoviduvati niyakoyi bezpereshkodno vidpravlyati odnoosobovo chi kolektivno religijni kulti i ritualni obryadi vesti religijnu diyalnist Zdijsnennya cogo prava mozhe buti obmezhene zakonom lishe v interesah ohoroni gromadskogo poryadku zdorov ya i moralnosti naselennya abo zahistu prav i svobod inshih lyudej Cerkva i religijni organizaciyi v Ukrayini vidokremleni vid derzhavi a shkola vid cerkvi Zhodna religiya ne mozhe buti viznana derzhavoyu yak obov yazkova Nihto ne mozhe buti uvilnenij vid svoyih obov yazkiv pered derzhavoyu abo vidmovitisya vid vikonannya zakoniv za motivami religijnih perekonan U razi yaksho vikonannya vijskovogo obov yazku superechit religijnim perekonannyam gromadyanina vikonannya cogo obov yazku maye buti zaminene alternativnoyu nevijskovoyu sluzhboyu Stattya 18 Mizhnarodnogo paktu pro gromadyanski i politichni prava govorit Kozhna lyudina maye pravo na svobodu dumki sovisti i religiyi Ce pravo vklyuchaye svobodu mati chi prijmati religiyu abo perekonannya na svij vibir i svobodu spoviduvati svoyu religiyu ta perekonannya yak odnoosibno tak i spilno z inshimi publichno chi privatno u vidpravlenni kultu vikonanni religijnih i ritualnih obryadiv ta vchen Nihto ne povinen zaznavati primusu sho prinizhuye jogo svobodu mati chi prijmati religiyu abo perekonannya na svij vibir Svoboda spoviduvati religiyu abo perekonannya pidlyagaye lishe obmezhennyam yaki vstanovleno zakonom i yaki ye neobhidnimi dlya ohoroni suspilnoyi bezpeki poryadku zdorov ya i morali tak samo yak i osnovnih prav ta svobod inshih osib Derzhavi yaki berut uchast u comu Pakti zobov yazuyutsya povazhati svobodu batkiv i u vidpovidnih vipadkah zakonnih opikuniv zabezpechuvati religijne i moralne vihovannya svoyih ditej vidpovidno do svoyih vlasnih perekonan Ta Stattya 18 MPGPP zakriplyuye sho kozhna lyudina maye pravo na svobodu dumki sovisti ta religiyi Ce pravo vklyuchaye svobodu mati abo prijmati religiyu abo perekonannya za svoyim viborom i svobodu virospoviduvati svoyu religiyu i perekonannya yak odnoosobovo tak i spilno z inshimi publichnim abo privatnim poryadkom u vidpravlenni kultu vikonanni religijnih ta ritualnih zvichayiv ta vchen Svoboda virospoviduvati svoyu religiyu chi perekonannya pidlyagaye lishe obmezhennyam vstanovlenim zakonom ta neobhidnim dlya ohoroni suspilnoyi bezpeki poryadku zdorov ya ta morali rivno yak i osnovnih prav i svobod inshih osib Stattya X Deklaraciyi prav lyudini ta gromadyanina govorit sho nihto ne povinen buti pritisnyatisya za svoyi poglyadi navit za religijni za umovi sho yih virazhennya ne porushuye suspilnij poryadok vstanovlenij zakonomTayemnicya listuvannya telefonnih peregovoriv telegrafnoyi ta inshoyi korespondenciyiDokladnishe Pravo na tayemnicyu listuvannya telefonnih rozmov telegrafnoyi ta inshoyi korespondenciyi Cya norma Konstituciyi Ukrayini tezh ye odniyeyu z garantij svobodi osobi Vinyatki tobto oznajomlennya z korespondenciyeyu posadovih osib derzhavi mozhut buti vstanovleni tilki sudom z metoyu zapobigti zlochinu chi vstanoviti istinu pid chas rozsliduvannya kriminalnoyi spravi yaksho inshimi zasobami oderzhati informaciyu nemozhlivo Stattya 31 Konstituciyi Ukrayini govorit sho kozhnomu garantuyetsya tayemnicya listuvannya telefonnih rozmov telegrafnoyi ta inshoyi korespondenciyi Vinyatki mozhut buti vstanovleni lishe sudom u vipadkah peredbachenih zakonom z metoyu zapobigti zlochinovi chi z yasuvati istinu pid chas rozsliduvannya kriminalnoyi spravi yaksho inshimi sposobami oderzhati informaciyu nemozhlivo Nevtruchannya v osobiste i simejne zhittyaTayemnicya osobistogo i simejnogo zhittya she odna gran svobodi osobi Konstituciya Ukrayini zaboronyaye zbirannya zberezhennya vikoristannya i poshirennya konfidencijnoyi informaciyi pro osobu bez yiyi zgodi krim vipadkiv viznachenih zakonom i tilki v interesah nacionalnoyi bezpeki ekonomichnogo dobrobutu i prav lyudini Stattya 32 Konstituciyi Ukrayini zakriplyuye sho nihto ne mozhe zaznavati vtruchannya v jogo osobiste i simejne zhittya krim vipadkiv peredbachenih Konstituciyeyu Ukrayini Ne dopuskayetsya zbirannya zberigannya vikoristannya ta poshirennya konfidencijnoyi informaciyi pro osobu bez yiyi zgodi krim vipadkiv viznachenih zakonom i lishe v interesah nacionalnoyi bezpeki ekonomichnogo dobrobutu ta prav lyudini Kozhnij gromadyanin maye pravo znajomitisya v organah derzhavnoyi vladi organah miscevogo samovryaduvannya ustanovah i organizaciyah z vidomostyami pro sebe yaki ne ye derzhavnoyu abo inshoyu zahishenoyu zakonom tayemniceyu Kozhnomu garantuyetsya sudovij zahist prava sprostovuvati nedostovirnu informaciyu pro sebe i chleniv svoyeyi sim yi ta prava vimagati viluchennya bud yakoyi informaciyi a takozh pravo na vidshkoduvannya materialnoyi i moralnoyi shkodi zavdanoyi zbirannyam zberigannyam vikoristannyam ta poshirennyam takoyi nedostovirnoyi informaciyi Pravo na ohoronu zdorov ya ta medichnu dopomoguNevid yemne pravo kozhnoyi lyudini Vono peredbachaye realizaciyu shirokogo kola zahodiv zgidno z osnovami zakonodavstva Ukrayini pro ohoronu zdorov ya zokrema shodo pidvishennya zhittyevogo rivnya vklyuchayuchi yakist yizhi odyagu zhitla tosho zabezpechennya medichnogo doglyadu i bezpechnosti dlya zhittya i zdorov ya navkolishnogo seredovisha bezpechnih i zdorovih umov praci kvalifikovanoyi mediko sanitarnoyi dopomogi vklyuchayuchi vilnij vibir likarya i zakladu ohoroni zdorov ya pravovij zahist vid bud yakih form diskriminaciyi pov yazanih iz stanom zdorov ya vidshkoduvannya zapodiyanoyi zdorov yu shkodi ta inshi Pravo na bezpechne dlya zhittya i zdorov ya dovkillyaFizichna osoba maye pravo na bezpechne dlya zhittya i zdorov ya dovkillya pravo na dostovirnu informaciyu pro stan dovkillya pro yakist harchovih produktiv i predmetiv pobutu a takozh pravo na yiyi zbirannya ta poshirennya bezpechni dlya neyi produkti spozhivannya harchovi produkti ta predmeti pobutu bezpechni i zdorovi umovi praci prozhivannya navchannya tosho Pravo na dostatnij zhittyevij rivenZabezpechennya gromadyanam dostatnogo zhittyevogo rivnya dlya sebe i svoyeyi sim yi sho vklyuchaye dostatnye harchuvannya odyag ta zhitlo LiteraturaO Dergachov Gromadyanski prava Politichna enciklopediya Redkol Yu Levenec golova Yu Shapoval zast golovi ta in K Parlamentske vidavnictvo 2011 s 161 ISBN 978 966 611 818 2 PosilannyaGromadyanski prava i svobodi 1 serpnya 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1998 T 1 A G 672 s ISBN 966 7492 00 X Politichni prava gromadyan 22 travnya 2017 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2002 T 4 N P 720 s ISBN 966 7492 04 4 nedostupne posilannya PrimitkiPravoznavstvo Pidruchnik Berlach A I Karpenko D O Kovalskij V S Kolodij A M Olijnik A Yu Za red V V Kopyejchikova A M Kolodij Min vo osviti i nauki Ukrayini Kiyiv Yurinkom Inter 2006 752s Zagalna teoriya derzhavi i prava Pidruchnik dlya studentiv yuridichnih vishih navchalnih zakladiv M V Cvik O V Petrishin L V Avramenko ta in Za red d ra yurid nauk prof akad APrN Ukrayini M V Cvika d ra yurid nauk prof akad APrN Ukrayini O V Petrishina Harkiv Pravo 2010 584s Ce nezavershena stattya z prava Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi