Новоу́шицький райо́н — колишній район у Хмельницькій області. Ліквідований у 2020 році внаслідок адміністративно-територіальної реформи. Центр — смт Нова Ушиця.
Новоушицький район | |||||
---|---|---|---|---|---|
адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Колишній район на карті Хмельницька область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | |||||
Область: | Хмельницька область | ||||
Код КОАТУУ: | 6823300000 | ||||
Утворений: | 1923 | ||||
Ліквідований: | 2020 | ||||
Населення: | ▼ 27 460 (01.01.2019) | ||||
Площа: | 853 км² | ||||
Густота: | 32,19 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-3847 | ||||
Поштові індекси: | 32600—32664 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | Нова Ушиця | ||||
Селищні ради: | 1 | ||||
Сільські ради: | 3 | ||||
Смт: | 1 | ||||
Села: | 57 | ||||
Селища: | 1 | ||||
![]() | |||||
Мапа району | |||||
Районна влада | |||||
Адреса: | 32600, Хмельницька обл., Кам'янець-Подільський р-н, смт Нова Ушиця, вул. Подільська, 17 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Географія
У районі 1 селищна (об'єднана територіальна громада) і 3 сільські ради; 1 селище міського типу, 1 селище і 57 сіл.
Район розташований в південно-східній частині Хмельницької області в лісостеповій зоні України. Подільське плато займає всю територію району. Рельєф поверхні району різноманітний. Територія району дещо витягнута із півночі на південь. Район характеризується рівнинним, сильно розчленованим рельєфом, порівняно теплим помірно-континентальним кліматом, середньородючими ґрунтами.
Новоушицький район має досить густу сітку річок та ставків, але природних озер на його території немає. Південною межею району протікає велика річка Дністер, на якій споруджено Дністровську ГЕС.
Територією району протікають річки Ушиця, Калюс, Жванчик, Батіг, Данилівка, а також декілька малих річок, які є їхніми притоками та притоками Дністра. Всі річки району відносяться до басейну Дністра. Всі вони течуть на південь, причому майже паралельно одна до одної і виробили глибокі каньйоноподібні долини.
Рельєф
Рельєф Придністров'я різко відрізняється від рельєфу центральної смуги Хмельницької області. Його північну частину займає ландшафт глибоко і густо розчленованого Віньковецького плато з переважно рівнинним рельєфом. Долини тут ще не мають стрімких, скелястих, урвищних схилів. На плоских межиріччях майже відсутня ерозія, в деяких місцях збереглися древні дочетвертинні долини. Південну частину займають сходинчасто-терасованні подністров'я, які за типом є лісостеповими, а за видом — південно-подільськими.
Як і для всіх природних районів придністровського (східно-подільського) типу для Новоушицького району характерний рівномірний загальний нахил поверхні на південь, до Дністра. Неухильно зростає на південь і глибина врізу меридіональних долин приток Дністра, що простягаються майже паралельно. Схили стають стрімкішими, скелястішими, вертикальні стінки досягають 70-90 метрів висоти, а у відслоненнях виступають старші верстви палеозою (нижній силур, ордовик, кембрій), яких зовсім не видно західніше, у так званому Жванецькому районі.
Ландшафт прибережної зони дещо не типовий для Поділля, а більше подібний до гірського краю. Тільки в Новоушицькому районі 8 річок, загальною протяжністю 182,8 кілометрів (Ушиця, Калюс, Жорнівка, Данилівна, Батіг, Глибочок, Хребтіїв, Матірка), виробивши глибокі каньйоноподібні долини, зносять свої води у повноводний Дністер. Самий же Дністер протягом південної межі району має дуже звивисту долину і утворює численні меандри. Крутизна його схилів, і правобережних і лівобережних, дуже мінлива: круті скелясті ділянки (40-50 градусів), так звані стінки, змінюються розлогими терасовими схилами, що створює надзвичайно мальовничі краєвиди, багаті на історичні, геологічні та ландшафтні пам'ятки. Дністер у давнину називали Великим, адже його довжина становить 1362 кілометри. Після введення в дію Дністровського водосховища в цих місцях він став ще й широкий — водне плесо біля сіл Куражин і Хребтіїв простягається на 3 кілометри.
Клімат
М'який, помірно-континентальний клімат Придністров'я сприяє розвитку рекреації. Специфічний рельєф, орієнтація відносно сторін світу та геологічна будова місцевості суттєво впливає тут на загальні закономірності у зміні клімату. Вихід на поверхню крутих південних схилів тепломістких вапнякових субстратів обумовлює виникнення мікрокліматичних умов, які за своїми характеристиками наближаються до степових, або навіть до середземноморських.
Ґрунти
В ґрунтовому покритті межиріччя переважають різноманітні підтипи сірих опідзолених ґрунтів, які сформувалися на лесах. Рідше зустрічаються опідзолені чорноземи. Характерною рисою регіону є наявність дерново-карбонатних ґрунтів з вапняковими і гіпсовими прошаруваннями.
Рослинний світ
Дещо тепліший, ніж в північній частині району клімат, відповідні ґрунти дозволяють вирощувати в долинах Дністра і його лівих приток деякі баштанні культури, абрикоси, персики, виноград, тютюн і інші теплолюбові рослини. На два тижні скоріше дозрівають у цих місцях овочі і фрукти. Функціонування Дністровського водосховища дещо видозмінило ландшафт цієї території. Для збереження екологічної рівноваги та усталених біоценозів, було здійснено ряд природоохоронних заходів, зокрема заліснення терас листяними породами дерев та кущів. На тисячах гектарів крутосхилів розкинулися штучно створені лісові насадження. У їх складі під захистом звичайної і кримської сосни переважають місцеві породи: клен, ясен, граб, черешня, дуб, груша, яблуня. Флора Придністровської зони відзначається значним багатством і різноманіттям. В її складі є чимало рідкісних, ендемічних та реліктових видів. Важко навіть встановити повний склад рослин, що тут зростають.
На відслоненнях вапняків у долинах Дністра збереглася степова рослинність ксеротичного типу. На його крутосхилах вона представлена трав'яними угрупуваннями та заростями чагарників (терену, глоду, жостеру, кизилу, дуба скельного чарещатого, клокички перистої, береки лікарської та інших).
У тісному поєднанні барвистим килимом стеляться трави, утворюючи травостій багатьох найрізноманітніших видів. З ранньої весни пагорби вражають незвичайним квітуванням: окремі схили вкриті жовтим горицвітом; захоплююче видовище відкриває масове цвітіння підсніжника, проліска дволистого, рясту, фіалки, конвалії, голубого марева, печіночниці. Загальновизнаною місцевою королевою весняної флори є сон-трава, що фіолетовим світлом виграє між кам'яними скелями хребтіївських, глибівських і пижівських пагорбів. Пізніше зацвітуть яскравим цвітом рокитнячки, лісова лілія, ведмежа цибуля, неопалима купина. Рубіновими жаринками запалають гвоздички, над зеленим ворсом трав здіймуться фіолетові квітки шавлії, духмяні бузкові килимки простелять чебреці. У видолинках добре почуває себе росичка подільська, уздовж доріг — трав'яниста бузина. Пахучі полуниці дають тут щедрі плоди, а лісові гриби заманюють до себе чимало охочих. До хребтіївської «Застави» приваблює багатьох білогриве шумовиння ковили, типової жительки степу.
І ще багато-багато інших своєрідних видів рослин, що належать до лучної, степової і навіть гірської флори пишаються у густому травостої Придністровських пагорбів. Відселення цілих сіл та проведення заліснення створило досить сприятливі умови для їх зростання в останні десятиріччя.
Природно-заповідний фонд
З метою збереження і відтворення цінних лісових насаджень, рідкісних і зникаючих видів рослинного і тваринного світу, охорони унікальних природних ландшафтів в Новоушицькому районі створено мережу заказників: «Дністровський» (480 га), «Данилівський» (638 га) і «Калюський» (1832 га). Всі вони розміщенні на схилах однойменних річок.
Гідрологічний заказник місцевого значення «Глібівський» (103,3 га) розташований у північній частині району. Основним його завданням є збереження мальовничого каскаду ставків, пов'язаних струмком, оселення представників місцевої флори і фауни. Найкращою прикрасою цього оазису є лелека білий. В заростях осоки і очерету водяться дикі качки та гуси. Осокові зарослі ховають у своїх обіймах і рідкісного птаха — порця, і болотну сову і озерну чайку, і сірого журавля.
Своєрідний мікроклімат створюють рослини що оточують болота. Серед них м'ята перцева, осока гостра, рогіз кульколистий, іван-чай та багато інших.
На території району розміщенні 16 пам'яток природи місцевого значення, із них береза лікарська звичайна, дуб звичайний, софора японська, сосна чорна, старовинний парк-пам'ятка садово-паркового мистецтва (2,6 га).
На Новоушичинні є також пам'ятки неживої природи. Вони найповніше зустрічаються у кар'єрах і відслоненнях, що містять палеофауну та древню флору. Породи верхнього протерозою представленні в двох пам'ятках: перша міститься на правому березі річки Данилової, між селами Пилипи та Шебутинці, друга — на околиці села Лоївці, на лівому березі струмка Жорнівка. У цих породах збереглися численні відбитки рослин, сліди життєдіяльності організмів та оригінальні текстурні форми вендського періоду.
Важливою пам'яткою міоценової епохи (третинний період) є відслонення з викопною фауною, так званого Подільського ярусу біля села Куча. Палеоботанічні пам'ятки древньої дендрофлори пізньоплейстоценового віку охороняються на виходах травертинів біля села Песець. Серед скам'янілих дерев вчені визначили такі породи: липа широколиста, ліщина, вільха клейка (чорна), осокір, верба козяча, клен польовий, дуб звичайний.
Природні копалини
Біологічна будова території району обумовлена наявністю мінерально-сировинних ресурсів, які використовуються в будівництві: камінь, пісок, глина, вапняк, тощо. Скупчення первинних фосфоритів відомі у відслоненнях по річках Калюс і Ушиця, бентонітових глин — у Пижівському родовищі.
З глибини віків б'ють ключем джерельні води. На Новоушиччині їх сотні. І майже всі вони мають неповторний смак і цілющі властивості. Чимала кількість переказів і легенд свідчить про їх життєдайну силу, яка виходила із землі і лікувала людей. Джерела ці ще малодосліджені і потребують детальнішого вивчення і охорони. В селі Браїлівка є мінеральне джерело типу «Боржомі», в селі Отроків — вода, що лікує хвороби нирок, в селі Зелені Кирилівці — подібна відомій «Регіні», в селі Куражин — вода, що лікує хвороби очей. І це далеко не повний перелік сріблястих джерел, що викидають на поверхню цілющі мінеральні води. Новоушицьке Придністров'я — це той край, який природа щедро обдарувала зеленими луками, перелісками, просторими ланами, річками, ставками та сотнями водних джерел. Вкриті зеленою повстю трав горбочки, заглибини, видолинки, крутосхили, породжені всім попереднім розвитком нашої планети, дивують і зачаровують своєю неповторністю і незайманою красою. В усі пори року наддністрянські краєвиди мають невичерпні багатства природних фарб, гармонійної краси, мальовничості і вражаючого розмаїття.
Коротка історична довідка
Адміністративним центром району є смт Нова Ушиця.
Царським Указом від 6 липня 1795 року в складі Подільської губернії утворено 12 повітів, серед них і Ушицький повіт з центром у місті Ушиці на Дністрі. З того часу майже 130 років проіснував Ушицький повіт, з них 30 років повітовим містом була Ушиця на Дністрі, а близько ста років (з 1826—1923) — Літнівці (Нова Ушиця).
До Ушицького повіту входила територія сучасних Новоушицького, Віньковецького, Дунаєвецького, частина Мурованокуриловецького, Кам'янець-Подільського і Ярмолинецького районів. За переписом населення 1897 року в повіті нараховувалось 223312 чоловік.
В 1921 році виникли перші кооперативні об'єднання, які входили в систему споживчої кооперації. Для кращого обслуговування селян під час сільськогосподарських робіт було створено 34 майстерні, в яких працювало 135 ковалів, 65 слюсарів та 96 теслярів. Вже в цьому році в нашому повіті виникають колективні господарства. Одним із перших було створено радгосп в с. Песець і комуну в с. Калюс. 30 травня цього ж року організовано першу повітову економічну раду, яка розробила єдиний господарський план повіту.
Електрифікація повіту розпочалася із жовтня 1922 року, коли в Новій Ушиці було побудовано і здано в експлуатацію міську електростанцію.
В повіті на цей час нараховувалось 6 радгоспів, 12 прокатних пунктів, які виділяли для селян плуги, борони, насіння. Населення повіту обслуговували: 10 агрономів, 7 фельдшерів, 2 садоводи.
В 1923 році радянський уряд приймає рішення про перехід на новий адміністративний поділ — округи і райони. 7 березня 1923 року у складі Кам'янецького округу утворюється Новоушицький район. У звіті повітового земельного відділу за жовтень місяць цього року вказувалося, що колгоспів і комун у повіті — 13, ремонтних майстерень — 12.
В 1929 році на території району діяло 34 земельні громади, працювало 7 сільбудів, 19 хат-читалень, 40 загальноосвітніх шкіл (з них 3 семирічні, решта початкові), педпрацівників — 97 чоловік (з них з вищою освітою — 16). Навчанням було охоплено 3660 дітей шкільного віку із загальної кількості 6516, тобто 56 %.
В лютому 1931 року проводиться укрупнення окремих районів, зокрема, Новоушицький було об'єднано з Миньковецьким. Кількість населення збільшилась до 89294 чол. В районі діяло 7 агрокущів, працювало 8 молочних, 7 вівчарських, 4 кролівничих і 12 свинарських ферм, 5 плодоовочевих, 3 тютюнових сушарки, 3 цегельні заводи.
9 лютого 1932 року в республіці ліквідовано округи, утворено 5 областей. Наш район ввійшов до складу Вінницької області.
Соціально-економічна сфера нараховувала 78 колгоспів, 1 радгосп, 1 комуну, 43 будинки колективіста, 17 хат-читалень, 20 кіноустановок, 84 початкових і семирічних шкіл.
22 вересня 1937 року з Вінницької області виділено і утворено самостійну Кам'янець-Подільську область. З того часу наш район постійно у складі Кам'янець-Подільської (Хмельницької) області.
Першим промисловим об'єктом відбудованого періоду в Новій Ушиці стала Новоушицька електростанція потужністю 75 кіловат. В 1927 році засновано плодоконсервний завод і хлібопекарню. В 1930 році утворено машинно-тракторну станцію (МТС), а в 1933 році пущено в дію маслозавод.
В 1938 році на базі Новоушицької МТС створено автоколону, яка пізніше перетворилась на авто підприємство.
Крім того, в Новій Ушиці в 1940 році працювали такі підприємства кооперативної промисловості: швейна артіль ім. Першого травня, артіль для ремонту взуття «Форпост», меблева артіль «Пила», харчова артіль «Рекорд». В них було зайнято 234 робітники, випущено продукції на суму 27014 крб.
В період фашистської окупації на території району було створено гетто, куди було загнано все єврейське населення. За 1941—1942 роки фашистами знищено 3222 особи єврейської національності, з них — 562 дитини.
Забрано на каторжні роботи в Німеччину 5237 чоловік. Окупація району тривала до 28 березня 1944 року. З фронтів війни не повернулося більше п'яти тисяч жителів району.
У 1951 році діяли 75 колгоспів. Після укрупнення колгоспів в 1953 році їх стає 19.
Указом Президії Верховної Ради УРСР від 21 січня 1959 року до складу Новоушицького району включена частина ліквідованого Миньковецького району.
У грудні 1962 року проведено нове укрупнення районів, яких в Хмельницькій області нараховувалось 10. Новоушицький район включений до складу Дунаєвецького району.
4 січня 1965 року відновлено ряд ліквідованих районів. Серед них і Новоушицький, але тепер до нього відійшла частина сіл колишнього Віньковецького району.
У 1966 році відновлено Віньковецький район, і Новоушицький район залишився в своїх сучасних межах.
У 2020 році в результаті проведення адміністративно-територіальної реформи в Україні район об'єднано з Дунаєвецьким, Чемеровецьким та Кам'янець-Подільським (1923—2020) районами у складі оновленого Кам'янець-Подільського району. З цього часу Новоушицький район перестав існувати як адміністративно-територіальна одиниця.
Кордони
Зі сходу район межував з Мурованокуриловецьким та Барським районами Вінницької області, з півночі — із Віньковецьким районом Хмельницької області, із заходу — з Дунаєвецьким та Кам'янець-Подільським районами Хмельницької області. На півдні Новоушицький район межує із Сокирянським районом Чернівецької області.
Станом на 01.01.11 в районі проживало 31,1 тис. осіб, у тому числі міське населення 4,4 тис. осіб.
Адміністративний поділ
З 20 серпня 2015 року район поділяється на 1 Новоушицьку селищну об'єднану територіальну громаду та 3 сільські ради — Борсуківську, Вахновецьку та Зеленокурилівецьку.
Пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTDB0dmMzUmxiRjlwYmw5T2IzWmhlV0ZmVlhOb2FYUnpZUzVxY0djdk1UazNjSGd0UzI5emRHVnNYMmx1WDA1dmRtRjVZVjlWYzJocGRITmhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
У Новоушицькому районі Хмельницької області згідно з даними управління культури, туризму і курортів Хмельницької облдержадміністрації перебуває 45 пам'яток історії. З них 40 — могили радянських воїнів та ппам'ятні знаки воїнам-односельчанам.
У Новоушицькому районі Хмельницької області згідно з даними управління культури, туризму і курортів Хмельницької облдержадміністрації перебуває 1 пам'ятка архітектури.
Історичні пам'ятки
- Меморіальний комплекс: Братська могила радянських воїнів, Пам'ятник воїнам-землякам. смт. Нова Ушиця
- Братська могила жертв фашизму. смт. Нова Ушиця, урочище «Трихів»
- Будинок, де знаходився повітовий ревком і перший партійний осередок. смт. Нова Ушиця
- Будинок, де знаходився штаб 41-ї стрілецької дивізії 7-ї армії Південно-Західного фронту. смт. Нова Ушиця
- Будинок, де відбувся перший повітовий з'їзд робочих, селянських і солдатських депутатів.
смт. Нова Ушиця
- Пам'ятний знак на місці подвигу Героя Радянського Союзу Я. Х. Кольчака. смт. Нова Ушиця
- Могила секретаря РК ЛКСМУ Івана Павловича Онищука. смт. Нова Ушиця, (кладовище)
- Могила Олександра Михайловича Молчанова, смт. Нова Ушиця, (кладовище).
- Братські могили радянських воїнів — 15
- Пам'ятники воїнам-односельчанам — 41
- Братські могили воїнів Червоної Армії — 3
Пам'ятки археології
- Поселення с. Вільховець, уроч. Кунева Левада
- Давньоруське городище с. Глибівка, правий берег безіменного струмка, уроч. Балка
- Давньоруське городище с. Пилипи-Хребтіївські, на захід від села, уроч. Сади
- Рудковецьке городище
- Городище с. Тимків, на правому березі р. Ушиця
- Давньоруське городище с. Хребтіїв, лівий берег р. Дністер, уроч. Погоріла.
Пам'ятка архітектури
- Костел св. Яна Непомука (с. Заміхів). Храм засновано у 1749 році. Кам'яний костел збудовано на місці дерев'яного у 1808 р.
Політика
25 травня 2014 року відбулися Президентські вибори України. У межах Новоушицького району було створено 56 виборчих дільниць. Явка на виборах складала — 70,04 % (проголосували 16 974 із 24 234 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав Петро Порошенко — 60,67 % (10 298 виборців); Юлія Тимошенко — 15,93 % (2 704 виборців), Олег Ляшко — 10,27 % (1 744 виборців), Сергій Тігіпко — 3,22 % (546 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 0,95 %.
Див. також
Примітки
- Храми Поділля. Новоушицький район
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Новоушицький район |
- s:Указ Президії ВР УРСР від 21.01.1959 «Про ліквідацію Вовковинецького, Миньковецького і Михайлівського районів Хмельницької області»
- ПроКом, ТОВ НВП. Центральна виборча комісія - ІАС "Вибори Президента України". www.cvk.gov.ua. Процитовано 16 березня 2016.
Література
- Освітяни Новоушиччини : Про становлення і розвиток освіти у Новоушицькому районі Хмельницької області / Н. І. Кордонська. – Хмельницький : ФОП Мельник А.А., 2016. – 228 с. – .
Посилання
- Ново-ушицька селищна рада на сайті Верховної ради
- Сайт селищної Ради
- Сайт районної державної адміністрації [ 30 листопада 2014 у Wayback Machine.]
Цю статтю треба для відповідності Вікіпедії. (травень 2015) |
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Novou shickij rajo n kolishnij rajon u Hmelnickij oblasti Likvidovanij u 2020 roci vnaslidok administrativno teritorialnoyi reformi Centr smt Nova Ushicya Novoushickij rajonadministrativno teritorialna odinicyaGerb PraporKolishnij rajon na karti Hmelnicka oblastOsnovni daniKrayina UkrayinaOblast Hmelnicka oblastKod KOATUU 6823300000Utvorenij 1923Likvidovanij 2020Naselennya 27 460 01 01 2019 Plosha 853 km Gustota 32 19 osib km Tel kod 380 3847Poshtovi indeksi 32600 32664Naseleni punkti ta radiRajonnij centr Nova UshicyaSelishni radi 1Silski radi 3Smt 1Sela 57Selisha 1Mapa rajonuRajonna vladaAdresa 32600 Hmelnicka obl Kam yanec Podilskij r n smt Nova Ushicya vul Podilska 17MapaNovoushickij rajon u VikishovishiGeografiyaU rajoni 1 selishna ob yednana teritorialna gromada i 3 silski radi 1 selishe miskogo tipu 1 selishe i 57 sil Rajon roztashovanij v pivdenno shidnij chastini Hmelnickoyi oblasti v lisostepovij zoni Ukrayini Podilske plato zajmaye vsyu teritoriyu rajonu Relyef poverhni rajonu riznomanitnij Teritoriya rajonu desho vityagnuta iz pivnochi na pivden Rajon harakterizuyetsya rivninnim silno rozchlenovanim relyefom porivnyano teplim pomirno kontinentalnim klimatom serednorodyuchimi gruntami Novoushickij rajon maye dosit gustu sitku richok ta stavkiv ale prirodnih ozer na jogo teritoriyi nemaye Pivdennoyu mezheyu rajonu protikaye velika richka Dnister na yakij sporudzheno Dnistrovsku GES Teritoriyeyu rajonu protikayut richki Ushicya Kalyus Zhvanchik Batig Danilivka a takozh dekilka malih richok yaki ye yihnimi pritokami ta pritokami Dnistra Vsi richki rajonu vidnosyatsya do basejnu Dnistra Vsi voni techut na pivden prichomu majzhe paralelno odna do odnoyi i virobili gliboki kanjonopodibni dolini Relyef Relyef Pridnistrov ya rizko vidriznyayetsya vid relyefu centralnoyi smugi Hmelnickoyi oblasti Jogo pivnichnu chastinu zajmaye landshaft gliboko i gusto rozchlenovanogo Vinkoveckogo plato z perevazhno rivninnim relyefom Dolini tut she ne mayut strimkih skelyastih urvishnih shiliv Na ploskih mezhirichchyah majzhe vidsutnya eroziya v deyakih miscyah zbereglisya drevni dochetvertinni dolini Pivdennu chastinu zajmayut shodinchasto terasovanni podnistrov ya yaki za tipom ye lisostepovimi a za vidom pivdenno podilskimi Yak i dlya vsih prirodnih rajoniv pridnistrovskogo shidno podilskogo tipu dlya Novoushickogo rajonu harakternij rivnomirnij zagalnij nahil poverhni na pivden do Dnistra Neuhilno zrostaye na pivden i glibina vrizu meridionalnih dolin pritok Dnistra sho prostyagayutsya majzhe paralelno Shili stayut strimkishimi skelyastishimi vertikalni stinki dosyagayut 70 90 metriv visoti a u vidslonennyah vistupayut starshi verstvi paleozoyu nizhnij silur ordovik kembrij yakih zovsim ne vidno zahidnishe u tak zvanomu Zhvaneckomu rajoni Landshaft priberezhnoyi zoni desho ne tipovij dlya Podillya a bilshe podibnij do girskogo krayu Tilki v Novoushickomu rajoni 8 richok zagalnoyu protyazhnistyu 182 8 kilometriv Ushicya Kalyus Zhornivka Danilivna Batig Glibochok Hrebtiyiv Matirka virobivshi gliboki kanjonopodibni dolini znosyat svoyi vodi u povnovodnij Dnister Samij zhe Dnister protyagom pivdennoyi mezhi rajonu maye duzhe zvivistu dolinu i utvoryuye chislenni meandri Krutizna jogo shiliv i pravoberezhnih i livoberezhnih duzhe minliva kruti skelyasti dilyanki 40 50 gradusiv tak zvani stinki zminyuyutsya rozlogimi terasovimi shilami sho stvoryuye nadzvichajno malovnichi krayevidi bagati na istorichni geologichni ta landshaftni pam yatki Dnister u davninu nazivali Velikim adzhe jogo dovzhina stanovit 1362 kilometri Pislya vvedennya v diyu Dnistrovskogo vodoshovisha v cih miscyah vin stav she j shirokij vodne pleso bilya sil Kurazhin i Hrebtiyiv prostyagayetsya na 3 kilometri Klimat M yakij pomirno kontinentalnij klimat Pridnistrov ya spriyaye rozvitku rekreaciyi Specifichnij relyef oriyentaciya vidnosno storin svitu ta geologichna budova miscevosti suttyevo vplivaye tut na zagalni zakonomirnosti u zmini klimatu Vihid na poverhnyu krutih pivdennih shiliv teplomistkih vapnyakovih substrativ obumovlyuye viniknennya mikroklimatichnih umov yaki za svoyimi harakteristikami nablizhayutsya do stepovih abo navit do seredzemnomorskih Grunti V gruntovomu pokritti mezhirichchya perevazhayut riznomanitni pidtipi sirih opidzolenih gruntiv yaki sformuvalisya na lesah Ridshe zustrichayutsya opidzoleni chornozemi Harakternoyu risoyu regionu ye nayavnist dernovo karbonatnih gruntiv z vapnyakovimi i gipsovimi prosharuvannyami Roslinnij svit Desho teplishij nizh v pivnichnij chastini rajonu klimat vidpovidni grunti dozvolyayut viroshuvati v dolinah Dnistra i jogo livih pritok deyaki bashtanni kulturi abrikosi persiki vinograd tyutyun i inshi teplolyubovi roslini Na dva tizhni skorishe dozrivayut u cih miscyah ovochi i frukti Funkcionuvannya Dnistrovskogo vodoshovisha desho vidozminilo landshaft ciyeyi teritoriyi Dlya zberezhennya ekologichnoyi rivnovagi ta ustalenih biocenoziv bulo zdijsneno ryad prirodoohoronnih zahodiv zokrema zalisnennya teras listyanimi porodami derev ta kushiv Na tisyachah gektariv krutoshiliv rozkinulisya shtuchno stvoreni lisovi nasadzhennya U yih skladi pid zahistom zvichajnoyi i krimskoyi sosni perevazhayut miscevi porodi klen yasen grab chereshnya dub grusha yablunya Flora Pridnistrovskoyi zoni vidznachayetsya znachnim bagatstvom i riznomanittyam V yiyi skladi ye chimalo ridkisnih endemichnih ta reliktovih vidiv Vazhko navit vstanoviti povnij sklad roslin sho tut zrostayut Na vidslonennyah vapnyakiv u dolinah Dnistra zbereglasya stepova roslinnist kserotichnogo tipu Na jogo krutoshilah vona predstavlena trav yanimi ugrupuvannyami ta zarostyami chagarnikiv terenu glodu zhosteru kizilu duba skelnogo chareshatogo klokichki peristoyi bereki likarskoyi ta inshih U tisnomu poyednanni barvistim kilimom stelyatsya travi utvoryuyuchi travostij bagatoh najriznomanitnishih vidiv Z rannoyi vesni pagorbi vrazhayut nezvichajnim kvituvannyam okremi shili vkriti zhovtim goricvitom zahoplyuyuche vidovishe vidkrivaye masove cvitinnya pidsnizhnika proliska dvolistogo ryastu fialki konvaliyi golubogo mareva pechinochnici Zagalnoviznanoyu miscevoyu korolevoyu vesnyanoyi flori ye son trava sho fioletovim svitlom vigraye mizh kam yanimi skelyami hrebtiyivskih glibivskih i pizhivskih pagorbiv Piznishe zacvitut yaskravim cvitom rokitnyachki lisova liliya vedmezha cibulya neopalima kupina Rubinovimi zharinkami zapalayut gvozdichki nad zelenim vorsom trav zdijmutsya fioletovi kvitki shavliyi duhmyani buzkovi kilimki prostelyat chebreci U vidolinkah dobre pochuvaye sebe rosichka podilska uzdovzh dorig trav yanista buzina Pahuchi polunici dayut tut shedri plodi a lisovi gribi zamanyuyut do sebe chimalo ohochih Do hrebtiyivskoyi Zastavi privablyuye bagatoh bilogrive shumovinnya kovili tipovoyi zhitelki stepu I she bagato bagato inshih svoyeridnih vidiv roslin sho nalezhat do luchnoyi stepovoyi i navit girskoyi flori pishayutsya u gustomu travostoyi Pridnistrovskih pagorbiv Vidselennya cilih sil ta provedennya zalisnennya stvorilo dosit spriyatlivi umovi dlya yih zrostannya v ostanni desyatirichchya Prirodno zapovidnij fondZ metoyu zberezhennya i vidtvorennya cinnih lisovih nasadzhen ridkisnih i znikayuchih vidiv roslinnogo i tvarinnogo svitu ohoroni unikalnih prirodnih landshaftiv v Novoushickomu rajoni stvoreno merezhu zakaznikiv Dnistrovskij 480 ga Danilivskij 638 ga i Kalyuskij 1832 ga Vsi voni rozmishenni na shilah odnojmennih richok Gidrologichnij zakaznik miscevogo znachennya Glibivskij 103 3 ga roztashovanij u pivnichnij chastini rajonu Osnovnim jogo zavdannyam ye zberezhennya malovnichogo kaskadu stavkiv pov yazanih strumkom oselennya predstavnikiv miscevoyi flori i fauni Najkrashoyu prikrasoyu cogo oazisu ye leleka bilij V zarostyah osoki i ocheretu vodyatsya diki kachki ta gusi Osokovi zarosli hovayut u svoyih obijmah i ridkisnogo ptaha porcya i bolotnu sovu i ozernu chajku i sirogo zhuravlya Svoyeridnij mikroklimat stvoryuyut roslini sho otochuyut bolota Sered nih m yata perceva osoka gostra rogiz kulkolistij ivan chaj ta bagato inshih Na teritoriyi rajonu rozmishenni 16 pam yatok prirodi miscevogo znachennya iz nih bereza likarska zvichajna dub zvichajnij sofora yaponska sosna chorna starovinnij park pam yatka sadovo parkovogo mistectva 2 6 ga Na Novoushichinni ye takozh pam yatki nezhivoyi prirodi Voni najpovnishe zustrichayutsya u kar yerah i vidslonennyah sho mistyat paleofaunu ta drevnyu floru Porodi verhnogo proterozoyu predstavlenni v dvoh pam yatkah persha mistitsya na pravomu berezi richki Danilovoyi mizh selami Pilipi ta Shebutinci druga na okolici sela Loyivci na livomu berezi strumka Zhornivka U cih porodah zbereglisya chislenni vidbitki roslin slidi zhittyediyalnosti organizmiv ta originalni teksturni formi vendskogo periodu Vazhlivoyu pam yatkoyu miocenovoyi epohi tretinnij period ye vidslonennya z vikopnoyu faunoyu tak zvanogo Podilskogo yarusu bilya sela Kucha Paleobotanichni pam yatki drevnoyi dendroflori piznoplejstocenovogo viku ohoronyayutsya na vihodah travertiniv bilya sela Pesec Sered skam yanilih derev vcheni viznachili taki porodi lipa shirokolista lishina vilha klejka chorna osokir verba kozyacha klen polovij dub zvichajnij Prirodni kopaliniBiologichna budova teritoriyi rajonu obumovlena nayavnistyu mineralno sirovinnih resursiv yaki vikoristovuyutsya v budivnictvi kamin pisok glina vapnyak tosho Skupchennya pervinnih fosforitiv vidomi u vidslonennyah po richkah Kalyus i Ushicya bentonitovih glin u Pizhivskomu rodovishi Z glibini vikiv b yut klyuchem dzherelni vodi Na Novoushichchini yih sotni I majzhe vsi voni mayut nepovtornij smak i cilyushi vlastivosti Chimala kilkist perekaziv i legend svidchit pro yih zhittyedajnu silu yaka vihodila iz zemli i likuvala lyudej Dzherela ci she malodoslidzheni i potrebuyut detalnishogo vivchennya i ohoroni V seli Brayilivka ye mineralne dzherelo tipu Borzhomi v seli Otrokiv voda sho likuye hvorobi nirok v seli Zeleni Kirilivci podibna vidomij Regini v seli Kurazhin voda sho likuye hvorobi ochej I ce daleko ne povnij perelik sriblyastih dzherel sho vikidayut na poverhnyu cilyushi mineralni vodi Novoushicke Pridnistrov ya ce toj kraj yakij priroda shedro obdaruvala zelenimi lukami pereliskami prostorimi lanami richkami stavkami ta sotnyami vodnih dzherel Vkriti zelenoyu povstyu trav gorbochki zaglibini vidolinki krutoshili porodzheni vsim poperednim rozvitkom nashoyi planeti divuyut i zacharovuyut svoyeyu nepovtornistyu i nezajmanoyu krasoyu V usi pori roku naddnistryanski krayevidi mayut nevicherpni bagatstva prirodnih farb garmonijnoyi krasi malovnichosti i vrazhayuchogo rozmayittya Korotka istorichna dovidkaAdministrativnim centrom rajonu ye smt Nova Ushicya Carskim Ukazom vid 6 lipnya 1795 roku v skladi Podilskoyi guberniyi utvoreno 12 povitiv sered nih i Ushickij povit z centrom u misti Ushici na Dnistri Z togo chasu majzhe 130 rokiv proisnuvav Ushickij povit z nih 30 rokiv povitovim mistom bula Ushicya na Dnistri a blizko sta rokiv z 1826 1923 Litnivci Nova Ushicya Do Ushickogo povitu vhodila teritoriya suchasnih Novoushickogo Vinkoveckogo Dunayeveckogo chastina Murovanokuriloveckogo Kam yanec Podilskogo i Yarmolineckogo rajoniv Za perepisom naselennya 1897 roku v poviti narahovuvalos 223312 cholovik V 1921 roci vinikli pershi kooperativni ob yednannya yaki vhodili v sistemu spozhivchoyi kooperaciyi Dlya krashogo obslugovuvannya selyan pid chas silskogospodarskih robit bulo stvoreno 34 majsterni v yakih pracyuvalo 135 kovaliv 65 slyusariv ta 96 teslyariv Vzhe v comu roci v nashomu poviti vinikayut kolektivni gospodarstva Odnim iz pershih bulo stvoreno radgosp v s Pesec i komunu v s Kalyus 30 travnya cogo zh roku organizovano pershu povitovu ekonomichnu radu yaka rozrobila yedinij gospodarskij plan povitu Elektrifikaciya povitu rozpochalasya iz zhovtnya 1922 roku koli v Novij Ushici bulo pobudovano i zdano v ekspluataciyu misku elektrostanciyu V poviti na cej chas narahovuvalos 6 radgospiv 12 prokatnih punktiv yaki vidilyali dlya selyan plugi boroni nasinnya Naselennya povitu obslugovuvali 10 agronomiv 7 feldsheriv 2 sadovodi V 1923 roci radyanskij uryad prijmaye rishennya pro perehid na novij administrativnij podil okrugi i rajoni 7 bereznya 1923 roku u skladi Kam yaneckogo okrugu utvoryuyetsya Novoushickij rajon U zviti povitovogo zemelnogo viddilu za zhovten misyac cogo roku vkazuvalosya sho kolgospiv i komun u poviti 13 remontnih majsteren 12 V 1929 roci na teritoriyi rajonu diyalo 34 zemelni gromadi pracyuvalo 7 silbudiv 19 hat chitalen 40 zagalnoosvitnih shkil z nih 3 semirichni reshta pochatkovi pedpracivnikiv 97 cholovik z nih z vishoyu osvitoyu 16 Navchannyam bulo ohopleno 3660 ditej shkilnogo viku iz zagalnoyi kilkosti 6516 tobto 56 V lyutomu 1931 roku provoditsya ukrupnennya okremih rajoniv zokrema Novoushickij bulo ob yednano z Minkoveckim Kilkist naselennya zbilshilas do 89294 chol V rajoni diyalo 7 agrokushiv pracyuvalo 8 molochnih 7 vivcharskih 4 krolivnichih i 12 svinarskih ferm 5 plodoovochevih 3 tyutyunovih susharki 3 cegelni zavodi 9 lyutogo 1932 roku v respublici likvidovano okrugi utvoreno 5 oblastej Nash rajon vvijshov do skladu Vinnickoyi oblasti Socialno ekonomichna sfera narahovuvala 78 kolgospiv 1 radgosp 1 komunu 43 budinki kolektivista 17 hat chitalen 20 kinoustanovok 84 pochatkovih i semirichnih shkil 22 veresnya 1937 roku z Vinnickoyi oblasti vidileno i utvoreno samostijnu Kam yanec Podilsku oblast Z togo chasu nash rajon postijno u skladi Kam yanec Podilskoyi Hmelnickoyi oblasti Pershim promislovim ob yektom vidbudovanogo periodu v Novij Ushici stala Novoushicka elektrostanciya potuzhnistyu 75 kilovat V 1927 roci zasnovano plodokonservnij zavod i hlibopekarnyu V 1930 roci utvoreno mashinno traktornu stanciyu MTS a v 1933 roci pusheno v diyu maslozavod V 1938 roci na bazi Novoushickoyi MTS stvoreno avtokolonu yaka piznishe peretvorilas na avto pidpriyemstvo Krim togo v Novij Ushici v 1940 roci pracyuvali taki pidpriyemstva kooperativnoyi promislovosti shvejna artil im Pershogo travnya artil dlya remontu vzuttya Forpost mebleva artil Pila harchova artil Rekord V nih bulo zajnyato 234 robitniki vipusheno produkciyi na sumu 27014 krb V period fashistskoyi okupaciyi na teritoriyi rajonu bulo stvoreno getto kudi bulo zagnano vse yevrejske naselennya Za 1941 1942 roki fashistami znisheno 3222 osobi yevrejskoyi nacionalnosti z nih 562 ditini Zabrano na katorzhni roboti v Nimechchinu 5237 cholovik Okupaciya rajonu trivala do 28 bereznya 1944 roku Z frontiv vijni ne povernulosya bilshe p yati tisyach zhiteliv rajonu U 1951 roci diyali 75 kolgospiv Pislya ukrupnennya kolgospiv v 1953 roci yih staye 19 Ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi URSR vid 21 sichnya 1959 roku do skladu Novoushickogo rajonu vklyuchena chastina likvidovanogo Minkoveckogo rajonu U grudni 1962 roku provedeno nove ukrupnennya rajoniv yakih v Hmelnickij oblasti narahovuvalos 10 Novoushickij rajon vklyuchenij do skladu Dunayeveckogo rajonu 4 sichnya 1965 roku vidnovleno ryad likvidovanih rajoniv Sered nih i Novoushickij ale teper do nogo vidijshla chastina sil kolishnogo Vinkoveckogo rajonu U 1966 roci vidnovleno Vinkoveckij rajon i Novoushickij rajon zalishivsya v svoyih suchasnih mezhah U 2020 roci v rezultati provedennya administrativno teritorialnoyi reformi v Ukrayini rajon ob yednano z Dunayeveckim Chemeroveckim ta Kam yanec Podilskim 1923 2020 rajonami u skladi onovlenogo Kam yanec Podilskogo rajonu Z cogo chasu Novoushickij rajon perestav isnuvati yak administrativno teritorialna odinicya KordoniZi shodu rajon mezhuvav z Murovanokuriloveckim ta Barskim rajonami Vinnickoyi oblasti z pivnochi iz Vinkoveckim rajonom Hmelnickoyi oblasti iz zahodu z Dunayeveckim ta Kam yanec Podilskim rajonami Hmelnickoyi oblasti Na pivdni Novoushickij rajon mezhuye iz Sokiryanskim rajonom Cherniveckoyi oblasti Stanom na 01 01 11 v rajoni prozhivalo 31 1 tis osib u tomu chisli miske naselennya 4 4 tis osib Administrativnij podilZ 20 serpnya 2015 roku rajon podilyayetsya na 1 Novoushicku selishnu ob yednanu teritorialnu gromadu ta 3 silski radi Borsukivsku Vahnovecku ta Zelenokurilivecku Pam yatkiDokladnishe Pam yatki istoriyi Novoushickogo rajonu Kostel Preobrazhennya Gospodnogo u Novij Ushici osvyachenij u 1994 roci U Novoushickomu rajoni Hmelnickoyi oblasti zgidno z danimi upravlinnya kulturi turizmu i kurortiv Hmelnickoyi oblderzhadministraciyi perebuvaye 45 pam yatok istoriyi Z nih 40 mogili radyanskih voyiniv ta ppam yatni znaki voyinam odnoselchanam Dokladnishe Pam yatki arhitekturi Novoushickogo rajonu U Novoushickomu rajoni Hmelnickoyi oblasti zgidno z danimi upravlinnya kulturi turizmu i kurortiv Hmelnickoyi oblderzhadministraciyi perebuvaye 1 pam yatka arhitekturi Istorichni pam yatki Memorialnij kompleks Bratska mogila radyanskih voyiniv Pam yatnik voyinam zemlyakam smt Nova Ushicya Bratska mogila zhertv fashizmu smt Nova Ushicya urochishe Trihiv Budinok de znahodivsya povitovij revkom i pershij partijnij oseredok smt Nova Ushicya Budinok de znahodivsya shtab 41 yi strileckoyi diviziyi 7 yi armiyi Pivdenno Zahidnogo frontu smt Nova Ushicya Budinok de vidbuvsya pershij povitovij z yizd robochih selyanskih i soldatskih deputativ smt Nova Ushicya Pam yatnij znak na misci podvigu Geroya Radyanskogo Soyuzu Ya H Kolchaka smt Nova Ushicya Mogila sekretarya RK LKSMU Ivana Pavlovicha Onishuka smt Nova Ushicya kladovishe Mogila Oleksandra Mihajlovicha Molchanova smt Nova Ushicya kladovishe Bratski mogili radyanskih voyiniv 15 Pam yatniki voyinam odnoselchanam 41 Bratski mogili voyiniv Chervonoyi Armiyi 3Pam yatki arheologiyi Poselennya s Vilhovec uroch Kuneva Levada Davnoruske gorodishe s Glibivka pravij bereg bezimennogo strumka uroch Balka Davnoruske gorodishe s Pilipi Hrebtiyivski na zahid vid sela uroch Sadi Rudkovecke gorodishe Gorodishe s Timkiv na pravomu berezi r Ushicya Davnoruske gorodishe s Hrebtiyiv livij bereg r Dnister uroch Pogorila Pam yatka arhitekturi Kostel sv Yana Nepomuka s Zamihiv Hram zasnovano u 1749 roci Kam yanij kostel zbudovano na misci derev yanogo u 1808 r Politika25 travnya 2014 roku vidbulisya Prezidentski vibori Ukrayini U mezhah Novoushickogo rajonu bulo stvoreno 56 viborchih dilnic Yavka na viborah skladala 70 04 progolosuvali 16 974 iz 24 234 viborciv Najbilshu kilkist golosiv otrimav Petro Poroshenko 60 67 10 298 viborciv Yuliya Timoshenko 15 93 2 704 viborciv Oleg Lyashko 10 27 1 744 viborciv Sergij Tigipko 3 22 546 viborciv Reshta kandidativ nabrali menshu kilkist golosiv Kilkist nedijsnih abo zipsovanih byuleteniv 0 95 Div takozhUshickij povitPrimitkiHrami Podillya Novoushickij rajonVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Novoushickij rajons Ukaz Prezidiyi VR URSR vid 21 01 1959 Pro likvidaciyu Vovkovineckogo Minkoveckogo i Mihajlivskogo rajoniv Hmelnickoyi oblasti ProKom TOV NVP Centralna viborcha komisiya IAS Vibori Prezidenta Ukrayini www cvk gov ua Procitovano 16 bereznya 2016 LiteraturaOsvityani Novoushichchini Pro stanovlennya i rozvitok osviti u Novoushickomu rajoni Hmelnickoyi oblasti N I Kordonska Hmelnickij FOP Melnik A A 2016 228 s ISBN 617 7094 63 9 PosilannyaNovo ushicka selishna rada na sajti Verhovnoyi radi Sajt selishnoyi Radi Sajt rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi 30 listopada 2014 u Wayback Machine Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti traven 2015 Dunayeveckij rajon Vinkoveckij rajon Vinnicka oblast Barskij rajon Kam yanec Podilskij rajon Vinnicka oblast Murovano Kuriloveckij rajon Chernivecka oblast Sokiryanskij rajon Vinnicka oblast Mogiliv Podilskij rajon Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi