Ізмаїльський район (Ізмаїльщина) — район Одеської області в Україні, утворений 2020 року. Адміністративний центр — місто Ізмаїл. Межує зі сторони річки Дунай з Румунією, на півночі та північному заході межує з Молдовою, на півночі та на північному сході — з Болградським і Білгород-Дністровським районами Одещини.
Ізмаїльський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
Основні дані | |||||
Країна: | |||||
Область: | Одеська область | ||||
Код КАТОТТГ: | UA51080000000061776 | ||||
Утворений: | 17 липня 2020 року | ||||
Населення: | ▼ 204 745 (01.01.2022) | ||||
Площа: | 3439.9 км² | ||||
Облікова картка: | Ізмаїльський район | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | м. Ізмаїл | ||||
Громади: | 6 | ||||
Міста: | 4 | ||||
Смт: | 1 | ||||
Села: | 45 | ||||
Селища: | 2 | ||||
![]() | |||||
Мапа району | |||||
Районна влада | |||||
Рада: | Ізмаїльська районна рада | ||||
Голова ради: | Антонюк Василь Павлович | ||||
Голова РДА: | Абашев Родіон Анатолійович | ||||
Вебсторінка: | Ізмаїльська райрада Ізмаїльська РДА | ||||
Адреса: | 68601, Одеська область, м. Ізмаїл, просп. Незалежності, 62 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk1TDBsdWRHVnlZbVZzYVdOZlNYTnRZV2xzWDBOdmRXNTBlVjlEYjBFdWNHNW5MekUxTUhCNExVbHVkR1Z5WW1Wc2FXTmZTWE50WVdsc1gwTnZkVzUwZVY5RGIwRXVjRzVuLnBuZw==.png)
До 1940 року територія Ізмаїльського району періодично перебувала під владою Молдови та Румунії у складі Ізмаїльського жудця як
28 червня 1940 року край приєднано до Української Радянської Соціалістичної Республіки. 7 серпня в межах Аккерманської області УРСР сформований Ізмаїльський повіт. 7 грудня Указом Президії Верховної ради СРСР Аккерманська область перейменована на Ізмаїльську, обласний центр перенесено до Ізмаїла, а районний центр — до села Суворове. 22 лютого 1941 року в зв'язку з перенесенням районного центру з міста Ізмаїл у село Суворове — Ізмаїльський район був перейменований на Суворовський.
15 лютого 1954 року у зв'язку з об'єднанням Ізмаїльської та Одеської областей, територію Суворовського району передано до складу Одеської області.21 січня 1959 року Указом Президії ВР УРСР районний центр був перенесений з села Суворово до міста Ізмаїл, а Суворовський район було перейменовано в Ізмаїльський, тоді ж передані до складу району сільради, підпорядковані Ізмаїльській міськраді (див. (Адміністративний устрій Одеської області#Історія) (1956 р.))
5 лютого 1965 Указом Президії Верховної Ради Української РСР передано Новоселівську сільраду Ізмаїльського району до складу Кілійського району.
17 липня 2020 року відповідно до постанови Верховної Ради України № 807-IX Ізмаїльський район об'єднано з Кілійським та Ренійським районами, а також з територією Острівненської сільської ради Арцизького району та створено: Вилківська, Ізмаїльська, Кілійська, Ренійська міські, Суворовська селищна, Саф'янівська сільська територіальні об'єднаних громади.
Географія
Рішенням облради у 2001 році на території району було створено ландшафтний заказник місцевого значення Лунг (площа складає 1452,85 га).
Завдяки різноманітному природному середовищу, багатству тваринного та рослинного світу, численним природним озерам (Ялпуг, Кугурлуй, Катлабуг, Китай, Саф'яни), Дунайському біосферному заповіднику, островам Татару, Великий та Малий Даллер і Кислицький Ізмаїльський район є унікальним та неповторним місцем.
Адміністративний устрій
Територіально район поділяється на 6 територіальний громад.
Міські громади:
Селищні громади:
Сільські громади:
Населення
Національний склад населення м. Ізмаїл, Ізмаїльському, Кілійському, Ренійському районах та с. Острівне Арцизького району за першим Всеукраїнським переписом 2001 року
Статус | Найменування | Населення | Найпоширеніша мова | Координати | |
---|---|---|---|---|---|
1 | місто | Ізмаїл | 69 932 (на 01.01.2022) | російська (74,24 %) | |
2 | місто | Кілія | 18 745 (на 01.01.2022) | російська (55,50 %) українська (39,56 %) | |
3 | місто | Рені | 17 736 (на 01.01.2022) | російська (70,54 %) | |
4 | місто | Вилкове | 7712 (на 01.01.2022) | російська (83,46 %) | |
5 | село | Шевченкове | 5625 | українська (96,85 %) | |
6 | село | Озерне | 5370 | румунська (95,49 %) | |
7 | смт | Суворове | 4586 | болгарська (71,04 %) | |
8 | село | Утконосівка | 4318 | румунська (90,57 %) | |
9 | село | Багате | 3977 | болгарська (74,93 %) | |
10 | село | Броска | 3704 | українська (76,81 %) | |
11 | село | Новосільське | 3572 | румунська (92,05 %) | |
12 | село | Комишівка | 3491 | румунська (94,53 %) | |
13 | село | Кам'янка | 3478 | болгарська (75,47 %) | |
14 | село | Лиманське | 3302 | румунська (93,34 %) | |
15 | село | Дмитрівка | 3144 | румунська (92,27 %) | |
16 | село | Стара Некрасівка | 3050 | російська (91,11 %) | |
17 | село | Орлівка | 3047 | румунська (95,14 %) | |
18 | село | Кислиця | 2973 | українська (91,56 %) | |
19 | село | Саф'яни | 2962 | українська (82,78 %) | |
20 | село | Долинське | 2705 | румунська (92,75 %) | |
21 | село | Котловина | 2643 | гагаузька (92,75 %) | |
22 | село | Нагірне | 2611 | болгарська (85,14 %) | |
23 | село | Ларжанка | 2386 | російська (49,87 %) українська (44,64 %) | |
24 | село | Матроска | 2259 | українська (83,40 %) | |
25 | село | Кирнички | 2245 | болгарська (88,53 %) | |
26 | село | Старі Трояни | 2225 | гагаузька (69,57 %) | |
27 | село | Нова Некрасівка | 2051 | російська (95,12 %) | |
28 | село | Першотравневе | 2046 | українська (90,27 %) | |
29 | село | Плавні | 2039 | румунська (93,08 %) | |
30 | село | Ліски | 1931 | українська (74,52 %) | |
31 | село | Десантне | 1816 | українська (88,55 %) | |
32 | село | Приозерне | 1778 | румунська (93,42 %) | |
33 | село | Новоселівка | 1647 | болгарська (50,52 %) гагаузька (25,56 %) | |
34 | село | Приморське | 1612 | російська (94,78 %) | |
35 | село | Мирне | 1548 | російська (78,68 %) | |
36 | село | Трудове | 1487 | українська (84,06 %) | |
37 | село | Фурманівка | 1468 | румунська (76,70 %) | |
38 | село | Лощинівка | 1350 | болгарська (61,56 %) російська (26,96 %) | |
39 | село | Острівне | 1306 | болгарська (90,35 %) | |
40 | село | Василівка | 1220 | російська (80,25 %) | |
41 | село | Муравлівка | 1213 | російська (94,15 %) | |
42 | село | Каланчак | 1208 | болгарська (74,83 %) | |
43 | село | Червоний Яр | 805 | румунська (86,58 %) | |
44 | село | Нова Покровка | 805 | румунська (76,56 %) | |
45 | село | Новомиколаївка | 587 | російська (50,26 %) українська (39,86 %) | |
46 | село | Дунайське | 334 | російська (86,83 %) | |
47 | село | Новокаланчак | 265 | болгарська (89,06 %) | |
48 | с-ще | Дзинілор | 154 | ||
49 | с-ще | Новокам'янка | 116 | болгарська (77,59 %) | |
50 | село | Миколаївка | 89 | українська (53,93 %) російська (29,21 %) | |
51 | село | Помазани | 77 | українська (70,37 %) | |
52 | с-ще | Біле | ≥ 30 |
Транспорт
Територією району проходить автошлях E87.
Примітки
- Ізмаїльщина попрощалася з прикордонниками Володимиром Черновим та Сергієм Шелковниковим (відео). https://yug.today/.
- СССР: Административно-территориальное деление союзных республик (на 1 января 1941 года) / П. В. Туманов (ред.). — 3-е изд. — М. : Изд. «Ведомости Верховного Совета РСФСР», 1941. — С. 430.(рос.)
- Административно-территориальное деление союзных республик / Отв. ред.: П. В. Туманов. — Доп. к 3-му изд. (к справ. вып. 1941 г.: Изменения 01.01.1941 – 01.10.1944). — М. : Известия Советов депутатов трудящихся СССР, 1944. — С. 81.(рос.)
- Українська РСР: Адміністративно-територіальний поділ (на 1 вересня 1946 року) / М. Ф. Попівський (відп. ред.). — 1 вид. — К. : Українське видавництво політичної літератури, 1947. — С. 217, 950, 983.
- Указ Президиума Верховного Совета СССР от 15 февраля 1954 года «Об упразднении Измаильской области Украинской ССР» // Ведомости Верховного Совета СССР. — 1954. — № 4 (798). — 9 марта. — Ст. 63. — С. 147.(рос.)
- s:Указ Президії ВР УРСР від 21.01.1959 «Про зміни в складі районів Одеської області»
- . Архів оригіналу за 1 липня 2018. Процитовано 18 травня 2022.
- Інформаційний масив щодо закріплення територіальних громад з належністю до новостворених районів [ 24 квітня 2021 у Wayback Machine.] на сайті ДПС в Одеській області [ 30 січня 2021 у Wayback Machine.]
Посилання
![]() | Це незавершена стаття про Одеську область. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Болградський район | Білгород-Дністровський район |
![]() | ![]() | Чорне море |
![]() | ![]() |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Izmayilskij rajon Izmayilshina rajon Odeskoyi oblasti v Ukrayini utvorenij 2020 roku Administrativnij centr misto Izmayil Mezhuye zi storoni richki Dunaj z Rumuniyeyu na pivnochi ta pivnichnomu zahodi mezhuye z Moldovoyu na pivnochi ta na pivnichnomu shodi z Bolgradskim i Bilgorod Dnistrovskim rajonami Odeshini Izmayilskij rajonadministrativno teritorialna odinicyaGerb PraporOsnovni daniKrayina UkrayinaOblast Odeska oblastKod KATOTTG UA51080000000061776Utvorenij 17 lipnya 2020 rokuNaselennya 204 745 01 01 2022 Plosha 3439 9 km Oblikova kartka Izmayilskij rajonNaseleni punkti ta radiRajonnij centr m IzmayilGromadi 6Mista 4Smt 1Sela 45Selisha 2Mapa rajonuRajonna vladaRada Izmayilska rajonna radaGolova radi Antonyuk Vasil PavlovichGolova RDA Abashev Rodion AnatolijovichVebstorinka Izmayilska rajrada Izmayilska RDAAdresa 68601 Odeska oblast m Izmayil prosp Nezalezhnosti 62MapaIzmayilskij rajon u VikishovishiCya stattya pro suchasnij Izmayilskij rajon Pro kolishnij rajon div Izmayilskij rajon 1940 2020 IstoriyaGerb Izmayilskogo zhudcya Do 1940 roku teritoriya Izmayilskogo rajonu periodichno perebuvala pid vladoyu Moldovi ta Rumuniyi u skladi Izmayilskogo zhudcya yak 28 chervnya 1940 roku kraj priyednano do Ukrayinskoyi Radyanskoyi Socialistichnoyi Respubliki 7 serpnya v mezhah Akkermanskoyi oblasti URSR sformovanij Izmayilskij povit 7 grudnya Ukazom Prezidiyi Verhovnoyi radi SRSR Akkermanska oblast perejmenovana na Izmayilsku oblasnij centr pereneseno do Izmayila a rajonnij centr do sela Suvorove 22 lyutogo 1941 roku v zv yazku z perenesennyam rajonnogo centru z mista Izmayil u selo Suvorove Izmayilskij rajon buv perejmenovanij na Suvorovskij 15 lyutogo 1954 roku u zv yazku z ob yednannyam Izmayilskoyi ta Odeskoyi oblastej teritoriyu Suvorovskogo rajonu peredano do skladu Odeskoyi oblasti 21 sichnya 1959 roku Ukazom Prezidiyi VR URSR rajonnij centr buv perenesenij z sela Suvorovo do mista Izmayil a Suvorovskij rajon bulo perejmenovano v Izmayilskij todi zh peredani do skladu rajonu silradi pidporyadkovani Izmayilskij miskradi div Administrativnij ustrij Odeskoyi oblasti Istoriya 1956 r 5 lyutogo 1965 Ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi Ukrayinskoyi RSR peredano Novoselivsku silradu Izmayilskogo rajonu do skladu Kilijskogo rajonu 17 lipnya 2020 roku vidpovidno do postanovi Verhovnoyi Radi Ukrayini 807 IX Izmayilskij rajon ob yednano z Kilijskim ta Renijskim rajonami a takozh z teritoriyeyu Ostrivnenskoyi silskoyi radi Arcizkogo rajonu ta stvoreno Vilkivska Izmayilska Kilijska Renijska miski Suvorovska selishna Saf yanivska silska teritorialni ob yednanih gromadi GeografiyaYalpug najbilshe ozero Ukrayini Rishennyam oblradi u 2001 roci na teritoriyi rajonu bulo stvoreno landshaftnij zakaznik miscevogo znachennya Lung plosha skladaye 1452 85 ga Zavdyaki riznomanitnomu prirodnomu seredovishu bagatstvu tvarinnogo ta roslinnogo svitu chislennim prirodnim ozeram Yalpug Kugurluj Katlabug Kitaj Saf yani Dunajskomu biosfernomu zapovidniku ostrovam Tataru Velikij ta Malij Daller i Kislickij Izmayilskij rajon ye unikalnim ta nepovtornim miscem Administrativnij ustrijTeritorialno rajon podilyayetsya na 6 teritorialnij gromad Miski gromadi Vilkivska Izmayilska Kilijska Renijska Selishni gromadi Suvorovska Silski gromadi Saf yanivskaNaselennyaNacionalnij sklad naselennya m Izmayil Izmayilskomu Kilijskomu Renijskomu rajonah ta s Ostrivne Arcizkogo rajonu za pershim Vseukrayinskim perepisom 2001 roku Ukrayinci 34 02 Rosiyani 29 05 Rumuni 19 93 Bolgari 12 36 Gagauzi 2 69 Inshe 1 95 Najposhirenisha mova na pivdni Odeskoyi oblasti v rozrizi starostinskih okrugiv za perepisom 2001 ukrayinska rosijska rumunska bolgarska gagauzka albanska Naseleni punkti Izmayilskogo rajonu Status Najmenuvannya Naselennya Najposhirenisha mova Koordinati1 misto Izmayil 69 932 na 01 01 2022 rosijska 74 24 45 21 6 N 28 50 11 E2 misto Kiliya 18 745 na 01 01 2022 rosijska 55 50 ukrayinska 39 56 45 26 27 N 29 15 55 E3 misto Reni 17 736 na 01 01 2022 rosijska 70 54 45 27 22 N 28 16 45 E4 misto Vilkove 7712 na 01 01 2022 rosijska 83 46 45 23 54 N 29 35 22 E5 selo Shevchenkove 5625 ukrayinska 96 85 45 33 17 N 29 20 8 E6 selo Ozerne 5370 rumunska 95 49 45 28 54 N 29 2 50 E7 smt Suvorove 4586 bolgarska 71 04 45 34 50 N 28 59 6 E8 selo Utkonosivka 4318 rumunska 90 57 45 29 50 N 28 57 24 E9 selo Bagate 3977 bolgarska 74 93 45 24 33 N 28 56 21 E10 selo Broska 3704 ukrayinska 76 81 45 22 8 N 28 47 20 E11 selo Novosilske 3572 rumunska 92 05 45 20 5 N 28 34 18 E12 selo Komishivka 3491 rumunska 94 53 45 31 6 N 29 7 21 E13 selo Kam yanka 3478 bolgarska 75 47 45 34 2 N 28 52 53 E14 selo Limanske 3302 rumunska 93 34 45 25 44 N 28 24 46 E15 selo Dmitrivka 3144 rumunska 92 27 45 38 35 N 29 22 30 E16 selo Stara Nekrasivka 3050 rosijska 91 11 45 20 15 N 28 55 31 E17 selo Orlivka 3047 rumunska 95 14 45 19 7 N 28 26 43 E18 selo Kislicya 2973 ukrayinska 91 56 45 24 40 N 29 2 24 E19 selo Saf yani 2962 ukrayinska 82 78 45 24 9 N 28 52 38 E20 selo Dolinske 2705 rumunska 92 75 45 28 18 N 28 19 39 E21 selo Kotlovina 2643 gagauzka 92 75 45 30 26 N 28 34 30 E22 selo Nagirne 2611 bolgarska 85 14 45 25 39 N 28 26 56 E23 selo Larzhanka 2386 rosijska 49 87 ukrayinska 44 64 45 21 22 N 28 43 21 E24 selo Matroska 2259 ukrayinska 83 40 45 20 48 N 28 46 44 E25 selo Kirnichki 2245 bolgarska 88 53 45 42 23 N 29 4 7 E26 selo Stari Troyani 2225 gagauzka 69 57 45 40 21 N 29 10 30 E27 selo Nova Nekrasivka 2051 rosijska 95 12 45 21 18 N 28 41 51 E28 selo Pershotravneve 2046 ukrayinska 90 27 45 28 54 N 29 2 50 E29 selo Plavni 2039 rumunska 93 08 45 23 52 N 28 34 57 E30 selo Liski 1931 ukrayinska 74 52 45 27 47 N 29 29 9 E31 selo Desantne 1816 ukrayinska 88 55 45 34 28 N 29 32 16 E32 selo Priozerne 1778 rumunska 93 42 45 36 36 N 29 9 50 E33 selo Novoselivka 1647 bolgarska 50 52 gagauzka 25 56 45 40 37 N 29 15 40 E34 selo Primorske 1612 rosijska 94 78 45 31 11 N 29 36 10 E35 selo Mirne 1548 rosijska 78 68 45 34 49 N 29 27 34 E36 selo Trudove 1487 ukrayinska 84 06 45 37 6 N 29 23 51 E37 selo Furmanivka 1468 rumunska 76 70 45 38 16 N 29 14 13 E38 selo Loshinivka 1350 bolgarska 61 56 rosijska 26 96 45 28 30 N 28 49 16 E39 selo Ostrivne 1306 bolgarska 90 35 45 45 49 N 29 8 56 E40 selo Vasilivka 1220 rosijska 80 25 45 31 12 N 29 9 45 E41 selo Muravlivka 1213 rosijska 94 15 45 33 56 N 29 9 31 E42 selo Kalanchak 1208 bolgarska 74 83 46 15 18 N 33 17 28 E43 selo Chervonij Yar 805 rumunska 86 58 45 35 9 N 29 12 42 E44 selo Nova Pokrovka 805 rumunska 76 56 45 38 3 N 29 4 55 E45 selo Novomikolayivka 587 rosijska 50 26 ukrayinska 39 86 45 36 28 N 29 30 12 E46 selo Dunajske 334 rosijska 86 83 45 18 20 N 28 55 29 E47 selo Novokalanchak 265 bolgarska 89 06 45 35 8 N 28 46 34 E48 s she Dzinilor 154 45 39 8 N 29 6 56 E49 s she Novokam yanka 116 bolgarska 77 59 45 36 57 N 28 56 37 E50 selo Mikolayivka 89 ukrayinska 53 93 rosijska 29 21 45 37 15 N 29 28 24 E51 selo Pomazani 77 ukrayinska 70 37 45 36 14 N 29 18 29 E52 s she Bile 30 45 15 18 N 30 12 12 ETransportTeritoriyeyu rajonu prohodit avtoshlyah E87 PrimitkiIzmayilshina poproshalasya z prikordonnikami Volodimirom Chernovim ta Sergiyem Shelkovnikovim video https yug today SSSR Administrativno territorialnoe delenie soyuznyh respublik na 1 yanvarya 1941 goda P V Tumanov red 3 e izd M Izd Vedomosti Verhovnogo Soveta RSFSR 1941 S 430 ros Administrativno territorialnoe delenie soyuznyh respublik Otv red P V Tumanov Dop k 3 mu izd k sprav vyp 1941 g Izmeneniya 01 01 1941 01 10 1944 M Izvestiya Sovetov deputatov trudyashihsya SSSR 1944 S 81 ros Ukrayinska RSR Administrativno teritorialnij podil na 1 veresnya 1946 roku M F Popivskij vidp red 1 vid K Ukrayinske vidavnictvo politichnoyi literaturi 1947 S 217 950 983 Ukaz Prezidiuma Verhovnogo Soveta SSSR ot 15 fevralya 1954 goda Ob uprazdnenii Izmailskoj oblasti Ukrainskoj SSR Vedomosti Verhovnogo Soveta SSSR 1954 4 798 9 marta St 63 S 147 ros s Ukaz Prezidiyi VR URSR vid 21 01 1959 Pro zmini v skladi rajoniv Odeskoyi oblasti Arhiv originalu za 1 lipnya 2018 Procitovano 18 travnya 2022 Informacijnij masiv shodo zakriplennya teritorialnih gromad z nalezhnistyu do novostvorenih rajoniv 24 kvitnya 2021 u Wayback Machine na sajti DPS v Odeskij oblasti 30 sichnya 2021 u Wayback Machine PosilannyaCe nezavershena stattya pro Odesku oblast Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Moldova Bolgradskij rajon Bilgorod Dnistrovskij rajon Rumuniya Chorne more Rumuniya Rumuniya