Білору́ська мо́ва (біл. беларуская мова, biełaruskaja mova, МФА: [bʲɛɫ̪aruskaja mɔva]; історичні назви — ру́ська, руси́нська, кри́вицька) — східнослов'янська мова індоєвропейської мовної сім'ї, є однією зі слов'янських мов, що входять до більшої балто-слов'янської гілки. Є національною мовою білорусів і державною мовою Республіки Білорусь, поряд із російською. Загальна кількість носіїв — близько 5 мільйонів, нею розмовляють білоруси та деякі інші представники автохтонного населення Східної Європи.
Білоруська мова | |
---|---|
беларуская мова biełaruskaja mova | |
![]() Ареал білоруської мови (мапа з неточностями): райони, де вона є мовою більшості райони, де вона є мовою меншості | |
Поширена в | Білорусь |
Носії | 4—5 мільйонів |
Писемність | Кирилиця (білоруська абетка) Білоруська латинська абетка Білоруська арабська абетка |
Класифікація | |
Офіційний статус | |
Державна | |
Офіційна | Регіональна: |
Регулює | Національна академія наук Білорусі |
Коди мови | |
ISO 639-1 | be |
ISO 639-2 | bel |
ISO 639-3 | bel |
Білоруська мова має багато спільних рис із українською, ці мови загалом взаємнозрозумілі. У XIV—XVIII століттях на території України та Білорусі на письмі використовували спільну літературну мову — руську, яку тепер у цих країнах називають відповідно староукраїнською та старобілоруською. За лексикою вона генетично найближча до української мови, приблизно 84 % спільної лексики.
Після відновлення незалежності Білорусі 1991 року й до 1995-го білоруська була єдиною державною мовою країни. За даними першого перепису населення Білорусі 1999 року, 36,7 % (близько 3,686 мільйонів осіб) населення країни вказали білоруську як «мову, якою послуговуються вдома» та 85,6 % (близько 6,984 мільйонів осіб) — як «рідну мову». Інші джерела, як-от Ethnologue, подають близько 2,5 мільйонів активних мовців. Згідно з урядовим дослідженням 2009 року, близько 29,4 % білорусів можуть писати, розмовляти та читати білоруською, тоді як 52,5 % можуть лише читати та розмовляти.
Однак згідно перепису 2019 року, 71,4 % (6 718 557) білорусів розмовляють вдома російською, тоді як білоруську використовують лише 26 % (2 447 764) населення країни. Вказали білоруську як «рідну мову» 54,1 % (5 094 928) громадян Республіки Білорусь, а російську вказали як «рідну мову» 42,3 % (3 983 765).
Найбільше білоруськомовних спілкуються вдома в Гродненській області — 38 % населення регіону. Найменше білоруської можна почути у Вітебській області — усього 12,6 %. Кількість носіїв білоруської мови постійно зменшується, а навчання нею скорочується. Зокрема, в обласних центрах Білорусі немає жодної цілком білоруськомовної школи. У столиці Білорусі під час перепису раптом виявилася найвища з усіх міст частка жителів, для яких білоруська мова є рідною (48,7 %), хоча навіть у Гродно лише 43,1 %. При цьому третина мінчан відповіли, що вдома теж говорять білоруською (34,1 %). Подібні ситуації ставлять під сумнів точність і відвертість відповідей білорусів на питання про рідну мову, а подекуди і про мову спілкування.
Зараз, поряд із більш розповсюдженою та офіційно прийнятою кирилицею, історично використовується також традиційний білоруський латинський алфавіт. У 1990-х та 2000-х роках склалося два білоруські орфографії: класичний правопис (тарашкевиця) та офіційний правопис (наркомівка).
Походження
Класифікація
За генеалогічною класифікацією білоруська мова належить до східнослов'янської підгрупи слов'янської групи індоєвропейської мовної сім'ї.
Найближчою генеалогічно до білоруської є українська мова (починаючи з IX—XI століття обидві мови частково формувалися на спільній діалектній базі, зокрема північна діалектна група української мови брала участь у формуванні розмовної білоруської мови, обидва народи до XVI століття мали спільну писемну книжну руську мову).
Діалекти південно-західної Білорусі належать до поліських говорів української мови.
Назва
Існує низка імен, під якими відома білоруська мова, як сучасна, так і історична. Деякі з найбільш несхожих є з давньобілоруського періоду.
Офіційна
- Білоруська — лінгвонім є етнонім і топонім «Біла Русь». У силу ряду історичних змін, як-от припинення існування Великого Князівства Литовського, входження в склад Російської Імперії та популяризація топонімів «Біла Русь» і «Чорна Русь» склалися сучасні назви мови, народу і держави: «білоруська мова», «білоруси», «Білорусь».
- Білорусинська — її еквівалент, тобто — словесний переклад частин складеного слова білоруська.
Історична
- Руська (біл. рус(ь)кая / рускïй (мова / езыкъ); ruśkaja / ruskïj (mova / jezyk) — історична назва білоруської мови.
- Литовська (біл. літоўска (мова); litoŭskaja (mova) — історична назва білоруської мови. Згідно з етнографічними дослідженнями, здійсненими на Менщині в 1886 році, городяни називали білоруську мову литвинською. (Див. литвинство)
- Великолитовська (біл. вялікалітоўская (мова); vialikalitoŭskaja (mova)— запропонована і використана Яном Станкевичем з 1960-х років, покликана розлучитися з «зменшувальною традицією назви, пов'язаної з московитською традицією називати білоруські землі», і стосуватися «великої традиції білоруської державности».
- Кривицька (біл. крывіцкая / крывічанская / крыўская (мова); kryvickaja / kryvičanskaja/ kryŭskaja (mova), пол. język krewicki) — походить від назви слов'янського племені кривичів, одного з головних племен в основах формування білоруської нації. Термін створений і використаний у XIX столітті білоруськими польськомовними письменниками Ярошевичем, Нарбутом, Рогальським і настійно пропагував Вацлав Ластовський. Ян Чечот називав білоруську мову «слов'яно-кривицькою мовою».
Народна мова
- Проста або тутейшна (біл. тутэйшая (мова); tutejšaja (mova) — використовувалась переважно в часи, що передували загальному визнанню існування білоруської мови та нації загалом. Цей термін все ще можна зустріти до кінця 1930-х років, наприклад, на заході Білорусі.
- Проста чорнорусинська/чорноруська (рос. простой чернорусский) — використовувалась на початку XIX століття російським дослідником Барановським і віднесена до сучасної народної білоруської мови.
Історія
Руська (старобілоруська / староукраїнська мова) мова — попередниця сучасної білоруської мови, була державною мовою Великого Князівства Литовського. «Старобілоруською» мовою написано не лише офіційні документи, але й красне письменство.
На формування білоруської мови вплинули говори давніх радимичів, дреговичів, смоленських і полоцьких кривичів і, можливо, сіверян. Певну субстратную роль зіграли говори балтів — ятвягів, пруссів тощо.
До XIV століття у Великому князівстві Литовському, Руському, Жемайтійському тощо сформувалась офіційна літературна руська мова, яку сьогодні в білоруській називають старобілоруською мовою, а в українській — староукраїнською. У такому вигляді вона набула значення офіційної письмової мови Великого Князівства Литовського і зберігала свій державний статус до 1696 року. У період свого існування руська мова була широко відома як «рус(ь)ка(я) мова» або «проста(я) мова». Руською мовою був написаний величезний корпус текстів: Вислицький статут (1423—1438), Статут Казимира Ягайловича (1468), Статут Великого князівства Литовського (його перша (1529), друга (1566) і третя (1588) редакції), Трибунал Великого князівства Литовського (1581), більшість документів із майже 600-томного державного архіву (метрики) Великого князівства Литовського, різні юридичні документи (заповіту, права на власність, підтвердження шляхетства, опису шляхетських маєтків та ін.) Нею перекладали святого Письмо (Франциск Скорина, Василь Тяпинський, Симон Будний тощо), загальноєвропейську художню літературу (Повість про Трішчане, Повість про Трою, Повість про Бову, Повість про Скандербега) і багато іншого.
Підписання Люблінської унії між Великим князівством Литовським і Королівством Польським (1569 року) призвело до поступового усунення руської мови з державного вживання (із заміною польською, яка, своєю чергою, після поділів Речі Посполитої поступилася місцем російській); водночас завмирає і літературно-письмова творчість руською мовою. Народно-діалектна розмовна білоруська мова як і раніше продовжувала бути мовою сільських народних мас і фольклору, протистоячи двом впливам: московитському зі сходу і польському із заходу.
Тільки у другій половині XIX століття з'являються літературні твори сучасною білоруською літературною мовою: «Енеїда навиворіт» Вікентія Равінского, гумористична віршована поема Костянтина Вереніцин «Тарас на Парнасі», літературні твори Вінцента Дуніна-Марцинкевича, Вінцента Каратинского, Костянтина Калиновського, Францішека Богушевича, Ольгерда Обуховича, Янки Лучини, Адама Гуринович, Олександра Єльського та інших. Через розрив писемної традиції в кінці XVIII — початку XIX століть модерна білоруська літературна мова була відновлена в XIX столітті на основі білоруських усно-розмовних народних діалектів, без безпосереднього зв'язку з літературно-писемною традицією руської літературно-писемної мови. В основі сучасної білоруської літературної мови лежать середньобілоруські діалекти, у яких поєднуються окремі риси, властиві сусіднім говорам північно-східного і південно-західного діалектів білоруської народно-діалектної мови.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTDBKbGJHRnlkWE5wWVc1ZmJHRnVaM1ZoWjJWZmFXNWZkR2hsWDFKMWMzTnBZVzVmUlcxd2FYSmxYeVV5T0RFNE9UY2xNamt1YzNabkx6TTFNSEI0TFVKbGJHRnlkWE5wWVc1ZmJHRnVaM1ZoWjJWZmFXNWZkR2hsWDFKMWMzTnBZVzVmUlcxd2FYSmxYeVV5T0RFNE9UY2xNamt1YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Після революції 1905 року влада Російської імперії офіційно дозволили використовувати білоруську мову для видання газет, журналів та книг. У науці до XX століття білоруські говірки вважалися частиною російської мови, зі статусом самостійного наріччя чи ні: «білоруське наріччя, на якому говорять білоруси, з фонетики і морфології є галуззю акаючої південно-великоросійської говірки» (С. К. Булич, Енциклопедія Брокгауза й Ефрона). Офіційне визнання і вживання в різних сферах життєдіяльности сучасна літературна мова отримала в основному після 1917 року. Граматика для сучасної білоруської літературної мови була видана в 1918 році викладачем давньогрецької і латинської мов Петербурзького університету Броніславом Тарашкевичем.
Білоруська мова стала офіційною мовою Білоруської Народної Республіки, яка припинила своє існування через більшовицьку окупацію та анексію й пізніше утворенням на її місці Литовсько-Білоруської Радянської Соціалістичної Республіки, а потім Білоруської Радянської Соціалістичної Республіки. У 1920-ті роки поряд з їдишем, польською та російською мовами білоруська була однією з офіційних мов БРСР (деякий час гасло «Пролетарі всіх країн, єднайтеся!» було написане на гербі БРСР всіма чотирма мовами). Потім білоруську мову фактично використовували як одну з двох офіційних мов БРСР поряд із російською. У липні 1924 року в БРСР почалася політика білорусизації, яка тривала до осені 1928 роки (до видання постанови ЦК КП (б) Білорусі про посилення критики буржуазного націоналізму).
У 1933 році в БРСР було проведено реформу білоруського правопису, яка штучно зблизила білоруську та російську мови. Класичний правопис білоруської мови, а також латинський алфавіт продовжували використовуватися на заході Білорусі (до 17 вересня 1939 року) і в еміграції.
Інтерес держави до білоруської мови відновився в кінці 1980-х під час перебудови під тиском білоруської міської інтелігенції. Проводилися соціологічні та соціолінгвістичні дослідження, створювалися громадські організації (найважливіша — Товариство білоруської мови імені Франциска Скорини, організоване в 1989 році і зареєстроване в 1991 році). 26 січня 1990 року був прийнятий закон «Про мови в Білоруської РСР», який додав білоруській мові статус єдиної державної мови в Білорусі. Закон про мову припускав повний переклад документообігу на білоруську, за десятирічний перехідний період, до 2000 року. «Білорусизація» припинилася після проведеного в травні 1995 року референдуму, на який було винесено кілька питань, у тому числі про надання російській мові статусу державної на рівні з білоруською, що підтримало 83,3 % виборців. У даний час в офіційній сфері і в побутовому використанні міських жителів переважає російська мова. Зробивши 1995 року другою державною мовою російську й надавши їй загальну пріоритетність, режим Лукашенка обрав політику утисків живої білоруської мови. Унаслідок усіляких обмежень і перешкод, перш за все ініційованих державною владою, а також унаслідок повномасштабної інформаційно-культурної залежности Білорусі від Російської Федерації, на сьогодні кількість активних користувачів білоруською мовою значно зменшилась.
Унаслідок русифікації та сталінського терору значного поширення набула трасянка — білорусько-російський суржик. Білоруська мова за класифікацією ЮНЕСКО є «нестабільною мовою», тобто вразливою.
- Поширення білоруської мови, 1903 рік
- Поширення білоруської мови у Східній Європі, 1915 рік
- Діалектологічна мапа української мови, 1871 рік. Видно південну межу білоруської мови
Поширеність
Білоруська мова поширена найбільше в Білорусі та інших країнах пострадянського простору, зокрема в Росії, Україні, балтійських країнах та інших країнах.
У Білорусі
Регіон | рідна (%) | розмовна (%) | ||
---|---|---|---|---|
білоруська | російська | білоруська | російська | |
Берестейська область | 53,7 | 42,6 | 26,7 | 70,1 |
Вітебська область | 52,6 | 44,2 | 22,4 | 73,2 |
Гомельська область | 54,6 | 41,8 | 22,7 | 72,0 |
Гродненська область | 59,2 | 36,1 | 35,1 | 56,5 |
Мінськ | 35,2 | 52,6 | 5,8 | 82,1 |
Мінська область | 69,4 | 27,5 | 38,9 | 56,0 |
Могильовська область | 55,1 | 41,9 | 19,6 | 76,5 |
Білорусь | 53,2 | 41,5 | 23,4 | 70,2 |
За даними перепису населення 2009 року, більшість населення — 5 058,4 тис. (53,2 %) назвали білоруську мову рідною. Це на понад 20 % менше, ніж під час перепису 1999 року, коли білоруську мову назвали рідною 73,6 %. Серед міського населення білоруську назвали рідною 44,1 % населення, російську — 49,8 %. Серед сільського населення — 79,7 % та 17,7 % відповідно.
Більшість людей (70,2 %) назвали мовою, якою розмовляють вдома, російську. Це на 7,4 % більше, ніж під час минулого перепису. Кількість людей, які назвали основною розмовною мовою білоруську скоротилось із 36,7 % у 1999 до 23,4 % у 2010. Серед міського населення російську, як основну розмовну мову, назвали 81,93 % населення і білоруську — 11,3 %. Серед сільського населення більшість назвала основною розмовною мовою білоруську — 58,7 % та російську — 36,2 %.
- Населення Білорусі за рідною мовою
- Загалом
- Міське
- Сільське
- Населення Білорусі за розмовною мовою
- Загалом
- Міське
- Сільське
Проте, згідно з результатами останнього дослідження національної ідентичности, білоруською мовою повсякденно користується лише 6 % населення. Водночас російською стало користуються 74 %.
В офіційній сфері використання білоруської мови обмежене. Судочинство в Білорусі проваджене винятково російською, майже відсутнє діловодство білоруською. Наприкінці 1990-х відзначено зниження накладу білоруських видань (за 1998—1999 на 27,8 %). Президент країни Олександр Лукашенко звертається до народу лише російською.
- Частка населення, яке вказало, що спілкується білоруською мовою вдома за переписом 2009 року
- Загалом
- Міське
- Сільське
У 2007—2008 роках білоруською мовою навчалися 195,6 тис. учнів (18,4 % від загальної кількости), з них 14,7 тис. першокласників (16,7 %). Більшість білоруськомовних шкіл розташовані в сільській місцевості.
У містах білоруськомовну освіту отримують лише 1,9 % учнів. У 2009—2010 роках у містах Білорусі існували лише 34 школи з викладанням білоруською мовою. Більшість із них (19) розташовувались у Мінську та Мінській області, 5 шкіл у Гродненській області, по 3 у Брестській, Вітебській, Гомельській областях. Найменше — лише одна школа була в Могильовській області. У багатьох містах (Брест, Могильов) білоруськомовні школи відсутні.
У 2012 році оприлюднені в Білорусі підсумки соціологічного опитування, проведеного незалежною лабораторією «Новак», викликали шок у національних діячів. Згідно з ними, частка громадян країни, яка в побуті користується білоруською мовою, впала до 3,9 %. Зменшилася також кількість респондентів, які розуміють білоруську мову, вважають її рідною, вміють читати та писати нею. Це ефект не тільки царського та радянського зросійщення, але і 18-річного правління президента Олександра Лукашенка, за ініціативою якого у 1995 році було запроваджено другою державною російську мову.
- Школи з білоруською мовою викладання, 2009-2010 навчальний рік
- Частка учнів білоруськомовних шкіл
- Частка учнів білоруськомовних шкіл серед першокласників
- Зміна частки учнів білоруськомовних шкіл з 2001 по 2010 рік
В Україні
Білоруську мову вживають у селах Рокитнівського району Рівненщини. У районі зафіксовано найвищу в Україні частку білоруського населення. За переписом 2001 року, білоруси становили 15,4 % населення району і зосереджувалися переважно в північній частині району, яка межує з Білоруссю.
Діалекти
Білоруська народно-діалектна мова поділяється вченими на два основних діалекти: північно-східний діалект і південно-західний, розділених перехідними середньобілоруськими говорами. Говори білоруської народно-діалектної мови відрізняються один від одного характером акання, наявністю твердого /r/ у всякому положенні, або у відомих тільки умовах, або змішанням твердого /r/ з м'яким [rl̪ʲ], наявністю або відсутністю дифтонгів, дзекання і цекання, змішання «ч» і «ц» і, а також змішані говірки по сусідству з польськими, українськими та російськими.
Величезний внесок у вивчення особливостей говірок білоруської мови вніс академік Російської Імператорської Академії наук Євтимій Карський. Після закінчення Другої світової війни Інститутом мовознавства Академії наук БРСР спільно з Білоруським Державним Університетом і педагогічними інститутами радянської республіки було організовано докладний і систематичне вивчення говірок білоруської мови в державних кордонах БРСР. На основі зібраних матеріалів було складено докладний «Діалектичний атлас білоруської мови».
Дуже поширене явище, зване «трасянкою», що є побутуванням різних форм мови з переважно російської лексикою, але білоруською граматикою і фонетикою. Трасянка утворилася в результаті змішування народно-діалектного білоруської мови з сучасною російською літературною мовою. Відзначається, що з усного мовлення трасянка проникає і в публіцистику.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxrTDBScFlXeGxZM1J6WDI5bVgwSmxiR0Z5ZFhOcFlXNWZiR0Z1WjNWaFoyVmZkV3N1Y0c1bkx6TXdNSEI0TFVScFlXeGxZM1J6WDI5bVgwSmxiR0Z5ZFhOcFlXNWZiR0Z1WjNWaFoyVmZkV3N1Y0c1bi5wbmc=.png)
Діалекти:
Лінії:
Статус
Білоруська мова є державною в Республіці Білорусь поряд із російською мовою. З 26 січня 1990 року по 14 травня 1995 року (5 років, 3 місяці та 19 днів) білоруська мова була єдиною державною мовою Білорусі відповідно до її Конституції. До 23 липня 1998 році (8 років, 5 місяців і 28 днів) вона залишалася єдиною державою згідно із Законом про мови. Офіційний правопис регламентується Законом від 23 липня 2008 року . Білоруська мова за класифікацією ЮНЕСКО є «нестабільною мовою», тобто вразливою.
У Польщі за даними на 2019 рік білоруська мова має статус допоміжної мови поряд з офіційною польською в 5 гмінах на південному сході Підляського воєводства:
- у міській гміні Гайнівки (Гайнаўка) — з 3 грудня 2007 року;
- у гміні Орля — з 7 травня 2009 року;
- у гміні Наровки (Нараўка) — з 16 червня 2009 року;
- у гміні Чижі (Чыжы) — з 8 лютого 2010 року;
- у сільській гміні Гайнівки (Гайнаўка) — з 28 травня 2010 року.
Допоміжною мовою в Польщі є мова меншини, яка частково офіційно дозволена до використання поряд із офіційною мовою. Мешканці ґміги мають право звертатися до влади гміни допоміжною мовою та, якщо вони чітко бажають отримати відповідну відповідь нею. Мова може використовуватися як допоміжна лише в гмінах, де щонайменше 20 % населення визначають її як мову своєї національної меншини, і якщо гміна вноситься в Офіційний реєстр ґміги міністром релігій та національних та етнічних Меншини, які несуть за це відповідальність, на підставі заяви ради ґмін. Гмінів, де більше 20 % населення відносить себе до білорусів у Польщі наразі 12, але у 2012 році лише 5 з них були внесені до реєстру гмін, де використовується білоруська як допоміжна мова.
В Україні білоруська мова є мовою національної меншини. Крім того, білоруська мова була зазначена в Законі України «Про засади державної мовної політики», ще відомий як «Закон Ківалова-Колесніченка», згідно з яким перелічені в законі мови підпадають під дію Європейської хартії регіональних мов або мов меншин, прийнятою і без цього закону Україною. 28 лютого 2018 року Конституційний Суд визнав проросійський закон Ківалова-Колесніченка неконституційним і таким, що втратив чинність, і 25 квітня 2019 року Верховною Радою України був ухвалений Закон України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», де білоруська мова прямим текстом уже не згадується.
З 2013 року допоміжний статус білоруської мови також надано в Чехії, що дозволяє використовувати білоруську мову в освіті та в контактах із владою.
2 лютого 2017 року набрав чинности Кодекс Республіки Білорусь про культуру, відповідно до статті 69 якої білоруська мова належить до «нематеріальних культурних цінностей». Відповідно до статті 8 цього Кодексу, першим із 30 напрямків державної політики у галузі культури є «збереження, розвиток, поширення та популяризація білоруської національної культури та мови». Кодекс культури став першим із 25 кодексів Білорусі, який вийшов лише білоруською мовою.
23 жовтня 2017 року Рада Міністрів Республіки Білорусь затвердила Постанову № 797 «Про внесення змін до Положення про функціонування Інтернет-сайтів державних органів та організацій», яка набрала чинности 1 січня 2019 року та прийняла її обов'язково публікувати інформацію білоруською мовою. Відповідно до Резолюції, до Регламенту було введено пункт 7-2, в якому зазначалося:
Використання російської та білоруської мов є обов'язковим при розміщенні в Інтернеті інформації, зазначеної в підпунктах 7.1—7.4, 7.6 пункту 7 цього Регламенту.
У відповідних підпунктах згадується розміщення інформації:
- 7.1. Про державний орган та організацію.
- 7.2. Про роботу зі зверненнями громадян та юридичних осіб.
- 7.3. Про здійснення адміністративних процедур щодо юридичних осіб та громадян, у тому числі фізичних осіб-підприємців.
- 7.4. На товари (роботи, послуги), вироблені (виконані, надані) організацією.
- 7.6. Про форми зворотного зв'язку.
Станом на 2021 рік 17 з 25 кодексів Білорусі були доступні білоруською мовою в Інтернеті. 17 червня 2021 року Експертна рада з питань перекладу законодавства на білоруську мову затвердила 9 перекладів кодексів Білорусі:
- Кодекс про шлюб та сім'ю
- Виборчий кодекс
- Цивільний кодекс
- Житловий кодекс
- Трудовий кодекс
- Водний кодекс
- Земельний кодекс
- Кодекс про надра
- Кодекс судової системи та статус суддів.
На той час до складу Експертної ради входили представники державних та приватних університетів, а також 7 державних органів Білорусі: Адміністрація Президента, Національна академія наук, Палата представників, Міністерство юстиції, Міністерство культури, Національний центр законодавства та правових досліджень та Національний центр правової інформації.
Граматика
Білоруська мова має всього, як і українська, 10 частин мови: 6 самостійних, 3 службові й одну особливу — вигук.
Загальні відомості
Білоруська є синтетичною флективною мовою. Білоруська мова характеризується розвиненою системою словотворчих засобів. Найбільш поширений афіксальний спосіб, заснований на використанні приростка, наростка, постфіксів і інтерфікси. Деякі форми в білоруській мові утворюються аналітично (буду чытаць «буду читати», больш прыгожы «красивіший»).
У білоруській мові виділяють десять частин мови, які поділяються на самостійні (паўназначныя), службові (непаўназначныя) і вигуки (паўназначныя).
До самостійних частин мови належать іменник (назоўнік), прикметник (прыметнік), числівник (лічэбнік), дієслово (дзеяслоў) з двома особливими формами: дієприкметник (дзеепрыметнік) і дієприслівник (дзеепрыслоўе), прислівник (прыслоўе) і займенник (займеннік). До дієслова також тісно примикає категорія станівнику (прэдыкатывы). У рамках повнозначних слів іноді виділяється група вказівних слів (указальныя), які не називають предмет, дію чи кількість, але тільки вказують на нього — це займенники, невизначено-кількісні числівники, деякі прислівники. Решта повнозначних слів, що позначають той чи інший предмет, процес, дію або кількість, називають знаменними (знамянальныя).
До службових відносять частини мови, які позначають відносини між предметами, процесами і ознаками. Це прийменник (прыназоўнік), сполучник (злучнік), частка (часціца) і дієслова-зв'язки (быць, стаць).
Описані категорії не охоплюють всього лексичного запасу білоруської мови, за межами наведеної систематики залишаються звуконаслідування (гукаперайманні), часто зближується з вигуками, а також модальні слова — методи модальної оцінки об'єктивної реальности (відаць, магчыма).
Іменник
Для іменника характерно узагальнене значення предметности. Іменник у білоруській мові має категорії роду, числа та відмінка. За лексичним значенням іменники поділяються на власні назви (уласнае імя) та загальні (агульнае імя). Є граматична категорія одухотворености.
Прикметник
Прикметник у білоруській мові позначає ознаку предмета і висловлює це значення в категоріях роду, числа та відмінка. Перераховані морфологічні категорії прикметника проявляються синтаксично та збігаються з морфологічними категоріями іменника, до якого належить цей прикметник. Залежно від характеру вираженої ознаки предмета та граматичних особливостей прикметники поділяються на якісні (якасныя) та відносні (адносныя).
Числівник
До числівника в білоруській мові належать слова, що позначають абстрактні числа, кількости та порядкові номери предметів при перерахуванні. У сучасній білоруській мові числівники можуть мати відмінні ознаки (Ту-104, Апалон-10 тощо).
Залежно від структури числівники поділяються на такі види:
- прості (простыя) — числівники, що мають один корінь (тры, тысяча);
- складні (складаныя) — числівники, які виражені словами, що складаються з двох основ (пяцьдзесят, семсот);
- складені (састаўныя), які виражені поєднанням двох і більше простих або складних числівників (дваццаць пяць, чатыры восьмыя, дзевяць цэлых і пяць дзесятых).
За своїм значенням числівники поділяються на три групи: кількісні (колькасныя), збірні (зборныя) і порядкові (парадкавыя).
Кількісні числівники — найбільш типова група числівників, виражає абстрактні числа, кількість одиниць або дрібних частин, кількість предметів при рахунку (шэсць, сем дзесятых, пяцьдзясят (турыстаў), шмат (начэй)). Дана категорія включає три групи числівників:
- виразно-кількісні (пэўна-колькасныя) числівники виражають точну цілу кількість одиниць або однорідних предметів. Даний тип числівників тісно пов'язаний із десятковою системою числення. Основний лексичний фонд виразно-кількісних числівників включає 36 слів: до його складу входять слова адзін (або його синонім раз, що використовується при рахунку), прості числівники два, тры, чатыры, пяць, шэсьць, сем, восем, дзевяць, дзесяць. Також простими є сорак і сто. За допомогою наростіків утворюються назви чисел другого десятка (адзінаццаць, дванаццаць), а також дваццаць і трыццаць. До складних належать числівники пяцьдзясят, шэсцьдзесят, семдзесят, восемдзесят, дзевяноста, а також позначення сотень: дзьвесце, трыста. Інші числівники є складеними (сто трыццаць сем). Функції виразно-кількісних числівників можуть виконувати слова тысяча та мільён, для позначення великих чисел використовуються терміни мільярд, трыльён, квадрыльён і подібні.
- невизначено-кількісні (няпэўна-колькасныя) числівники, які позначають неточну кількість. До них належать такі слова, як мала, многа, нямала, зашмат, абы-колькі і подібні. Значення невизначено-кількісних числівників у деяких випадках можуть набувати виразно-кількісні числівники (я яму сто разоў гаварыў), а в розмовній мові — слова процьма, безліч, багата.
- дробові (дробавыя) числівники позначають не цілі числа, але дробові і змішані величини (адна шостая, дзевяць і адна сотая, нуль цэлых і сем сотых). Майже всі дробові числівники є складеними, у яких кількість частин виражається виразно кількісними числівниками (дзьве сотыя), а назви частин — порядковими (дзьве сотыя). Також до дробових числівників відносять слова паўтара (паўтары) і паўтараста.
Збірні числівники в білоруській мові позначають конкретну кількість предметів як сукупність. Ця група представлена в білоруській мові десятьма словами: двое, трое, чацьвёра, пяцёра, шасьцёра, сямёра, васьмёра, дзевяцера, дзесяцера, абодва (абедзьве). За аналогією можуть бути утворені збірні числівники від інших кількісних числівників (дванаццацера, дваццацера), однак подібні слова не відповідають літературній нормі. Збірні числівники можуть субстантитуватися (іх было трое). Сферою вживання збірних числівників переважно є художні, публіцистичні та розмовні стилі мовлення.
Порядкові числівники позначають місце, номер предмета при перерахуванні (у пятым класе, на сотай вярсце). За значенням і характером творення порядкові числівники тісно пов'язані з виразно-кількісними. За граматичним і синтаксичним ознаками порядкові числівники практично не відрізняються від прикметників, у деяких джерелах вони розглядаються як кількісні прикметники.
Система словозміни числівників різноманітна. Майже всі білоруські числівники змінюються, деякі з них змінюються за родами і числами. Числівник адзін має форми всіх трьох родів, а також єдиного і множини (адзін — адна — адно — адны). Числівник два має форму жіночого роду (дзве). Числівники тысяча, мільён і мільярд змінються, як числівники. Числівники сорак і сто мають лише форми називного і знахідного (сарака, ста) відмінків. Числівник дзевяноста зберігає свою форму у всіх відмінках. В інших складних числівників при відмінюванні змінюються обидві частини:
Відмінок | пяцьдзясят | дзьвесце |
---|---|---|
Називний | пяцьдзясят | дзьвесце |
Родовий | пяцідзесяці | двухсот |
Давальний | пяцідзесяці | двумстам |
Знахідний | пяцьдзясят | дзьвесце |
Орудний | пяццюдзесяццю | двумастамі |
Місцевий | пяцідзесяці | двухстах |
При відміні складових виразно-кількісних числівників відповідним чином змінюється кожне слово. Невизначено-кількісні числівники колькі, некалькі, столькі, гэтулькі змінюються, як прикметники у множині. Порядкові числівники змінюються, як прикметники. У дрібних числівників змінюються обидві частини, чисельник — як кількісний числівник, знаменник як порядковий. Числівник паўтара має форму жіночого роду паўтары, але не змінюється за відмінками. Збігається форма у всіх відмінків і у слова паўтараста.
Не всі лексичні одиниці, які мають числове значення, належать до числівників. Іменниками є слова двойка, тройка, пяцёрка, дзесятка, сотня, а також тузін (дванадцять одиниць), капа (шістдесят одиниць). Також до іменника відносять палавіна (палова), трэць, чвэрць, васьмушка і подібні.
Займенник
Займенник — частина мови, яка вказує на предмет, явище або дію, але не називає їх, а також слугує для вираження питання про них. Таким чином, займенник не має власного предметно-логічного значення і тим самим протиставляється класу знаменних слів.
Залежно від того, яку частину мови замінює займенник, їх класифікують так: займенниковий іменник (я, ты, хто, ніхто, нехта), займенниковий прикметник (мой, такі, гэты, які, якісьці, які-небудзь, усякі, ніякі), займенниковий числівник (колькі, столькі, ніколькі, колькі-небудзь) і займенниковий прислівник (калі, дакуль, дзесьці, дзе-небудзь). Межі безлічі слів, що вважаються займенниками, не є чітко визначеними, деякі лінгвісти (Потебня, Щерба) зовсім не виділяли займенник окремою частиною мови, інші (Виноградов) відносили до займенників тільки займенники-іменники. У шкільній практиці до займенників відносять займенникові іменники, прикметники і числівники.
За семантичними підставами займенники поділяють на такі розряди:
- особові займенники (асабовыя), виражають ставлення персони до того, хто говорить (я, мы, ты, вы, ён, яна, яно, яны);
- (зваротны) (сябе);
- присвійні займенники (прыналежныя), вказують на приналежність предмета деякій особі (мой, твой, наш, ваш, свой, яго, яе, ix, розмовні іхні, ягоны, ейны, наскі);
- (указальныя), які безпосередньо вказують на предмет або кількість предметів (гэты, той, такі, гэтакі, гэтулькі, столькі, розмовне гэткі);
- (азначальныя), мають узагальнено-якісне або видільне значення (сам, самы, уся, усё, усе, увесь, усякі, кожны, іншы, інакшы, разговорное ўсялякі);
- (пытальныя), які висловлюють бажання мовця з'ясувати щось невідоме (хто?, што?, які?, каторы?, чый?, колькі?);
- (адносныя), вказують на відношення між і головною частиною складнопідрядного речення. Зовні збігаються з питальними займенниками і історично походять від них (хто, што, які, каторы, чый, колькі);
- (адмоўныя), які вказують на повну відсутність предмета як суб'єкта або об'єкта дії (ніхто, нішто, ніякі, нічы);
- (няпэўныя), позначають невідомі персони або невизначені предмети (нехта, нешта, некаторы, нечы, абы-хто, абы-які, абы-чый, хтосьці, хто-небудзь, разговорные якісь, хтось, што).
Неоднорідне відмінювання займенників: наприклад, хто і што не мають категорії роду і числа; не виділяється рід у особових займенників я, ты, мы, вы. Зворотний займенник сябе не має форми називного відмінка. При відміні багатьох займенників спостерігається суплетивізм: я — мяне, ён — яго тощо. Вказівні, присвійні, деякі питальні, відносні і означальні (які, каторы, кожны, усякі) займенники відмінюються як прикметник.
Вказівний характер значення займенників визначає і характер речень у яких займенник використовується. Такі речення є несамостійним, оскільки їх зміст може бути повністю зрозумілий тільки при наявності попереднього речення, у якому поняття (предмет, якість або процес) переданий повнозначних знаменним словом. Використання займенника пов'язує два речення в єдине синтаксичне ціле. Таким чином, займенник стає засобом зв'язку речень у тексті. У реченні займенники можуть бути підметом, присудком, означенням, додатком і обставиною.
Дієслово
Дієслово — знаменна частина мови в білоруській мові, що позначає процес, дія або стан і виражає їх через морфологічні категорії виду (трыванне), стану (стан), способу (лад), часу (час), особи (асоба), перехідности — непереходности (пераходнасць — непераходнасць) і повернености — безповоротности (зваротнасць — незваротнасць). Також білоруське дієслово має категорія числа (лік), а в минулому часі і в умовному способі — категорію роду (род).
Сучасна система форм дієслова в білоруській мові включає чотири розряду: особисті (відмінюється) форми дієслова, дієйменник, прислівник і дієприслівник. Серед спільних рис, характерних для всіх форм дієслова, можна відзначити спільність лексичного значення — так чи інакше виражений зв'язок із дією, однаковість синтаксичних зв'язків (спілаваць пілой, спілую пілой, спілуй пілой, спілаваны пілой, спілаваўшы пілой), наявність категорій виду і застави.
Прислівник
Прислівник у білоруській мові — це частина мови, яка позначає ознаку дії, якості або стану.
Залежно від характеру вираження лексичного значення прислівники поділяються на повнозначні слова (знамянальныя) і займенникові (займеннікавыя). Значення повнозначних слів у говірках характеризується конкретністю (добра, высока, нараўне, удваіх), тоді як займенникові прислівники мають узагальнене значення (па-мойму, па-свойму, тут, усюды, куды-небудзь, ніколі). Займенникові прислівники пов'язані своїм походженням з займенниками і поділяються на відповідні групи (особові, зворотні, вказівні, означальні, неозначні і заперечні).
За своїм значенням прислівники поділяються на обставинні (акалічнасныя) і якісні (якасныя), іноді також виділяється група якісно-обставинних (якасна-акалічнасныя) прислівників. До обставинних прислівників належать слова, що передають деякі обставини дії: прислівники місця (высока, здалёк, дзесьці, блізка), часу (вечарам, увосень, спачатку, давеку), причини (завошта, спрасоння, чамусьці) і мети (знарок, назло). Якісні прислівники позначають характеристику деякої дії або ознаки (аддана, звонка, інакш, нараўне, па-свойму). До якісних належать також кількісні прислівники (бягом, раптам, уброд). Група якісно-обставинних прислівників включає прислівники способу дії (бягом, раптам, уброд), порівняння (кулём, роем, па-брацку) і спільности (утрох, гуртам, оптам).
Прислівник — незмінна частина мови. Якісні прислівники, утворені від якісних прикметників, можуть мати форми звичайного (звычайная), вищого (вышэйшая) і найвищого (найвышэйшая) ступенювання.
Зі словотворчої структурі виділяють мотивовані і немотивовані прислівники. Мотивовані прислівники є похідними від слова, що відносять до іншої частини мови, і семантично пов'язані з ним (скраю, ціха, утрое, бегма, по-свойму). Невмотивовані прислівники є непохідними (дзе, сюды). Серед стратегій словотвору прислівника можна виділити афіксацію (префіксальний, суфіксальний і приставочно-суфіксальний способи), додавання (у тому числі з суфіксацією) і адвербіалізацію (наприклад, прислівник чуць походить від дієйменника, прислівники гледзячы, лежачы, сумуючы — від дієприслівників).
У словосполученнях залежні прислівники прилягають до головного слова, як правило — до дієслова (доўга ехаць), прикметника (вельмі прыгожы) або іншому прислівнику (празмерна страката). У реченні прислівник найчастіше виконує роль обставини (хутка ехаць). Якщо прислівник належить до іменника, він може виконувати роль означення (вёска злева). Субстантивовані прислівники також можуть бути підметом (прыйдзе светлае заўтра) і доповненнями (не дакучай сваімі «чаму»), окремі прислівники також можуть входити в складений іменний присудок (яна замужам).
Прийменник
Прийменник — службова частина мови в білоруській мові. За допомогою прийменників виражається зв'язок між головним і залежним словом у словосполученні з опосередкованим підрядним зв'язком.
Прийменники є незмінними словами, часто не мають наголосів. За своїм морфемним складом прийменники можуть бути розділені на прості (що складаються з однієї кореневої морфеми: а, аб, без, пра) і складні (складаються з декількох прийменників: па-за, паміж, паміма, з-па-над).
Значення прийменника визначається як синтаксичне відношення між головним і залежним компонентами словосполучення. За характером вираженого прийменника виділяють наступні категорії прийменників: просторові (прасторавыя), часові (часавыя), об'єктні (аб'ектныя), заміщені (замяшчальнасці), переходу з одного стану в інший (пераходу з аднаго стану ў другі, трансгрэсіўныя), міри та ступеня (меры i ступені), атрибутивні (атрыбутыўныя), розподільні (размеркавальныя, дыстрыбутыўныя), приналежности (прыналежнасці), генетичні (генетычныя), порівняльні (параўнальныя, кампаратыўныя), способу дії (спосабу дзеяння), причинні (прычынныя), мети (мэтавыя) і приблизністи (прыблізнасці).
Сполучник
Сполучник — службова частина мови, яка слугує для зв'язку синтаксичних одиниць (наприклад, словосполучень, частин складного пропозиції або незалежних пропозицій) і виявлення смислових і граматичних відносин між ними. Власного лексичного значення, граматичних категорій і форм зміни сполучників не мають.
За своїм походженням сполучники поділяються на похідні (вытворныя) і непохідні (невытворныя). До непохідних належать сполучники, що втратили зв'язок з іншими частинами мови і сприймаються як незалежні слова (а, бо, але, каб). Похідними називаються сполучники, утворені від інших частин мови: від займенників (што, таму), прислівників (як, калі), часток (ці, жа, быццам, нібы), дієслів (хоць, хай), іменників (раз), складних конструкцій (затым, таму што, тым часам як, з прычыны таго што.
За своїм складом сполучники поділяються на прості (однослівні: а, або, ды, і, й, каб) і складені (складаються з двох і більше слів, які утворюють функціонально-смислову єдність: таму што, у той час як).
За характером використання сполучники поділяються на три класи: поодинокі (адзіночныя), які не повторюються при однотипних синтаксичних складових (a, але, ды); повторні (паўторныя), які використовуються при кожному синтаксичному компоненті (то … то, ці … ці, не то … не то); парні (парныя) складові сполучники, частини яких належать до різних синтаксичних компонентів (калі … то, хоць … але, не толькі … але).
За функціональним значенням виділяють два класи сполучників: сполучні (злучальныя) і підрядні (падпарадкавальныя). Сполучні сполучники пов'язують рівноправні синтаксичні конструкції: однорідні члени речення, компоненти складносурядного речення, однорідні залежні частини складнопідрядного речення. Підрядні сполучники використовуються для зв'язку синтаксично нерівноправних компонентів.
Частка
Частка — неповнозначні слова, функція яких полягає у вираженні додаткових смислових і емоційно-експресивних відтінків значення. Частка не має власного яскраво вираженого лексичного значення, тому зазвичай семантика цих слів характеризується відповідною модифікацією значення одиниці мови. Виділяють три групи часток:
- виражають відтінки смислового значення: вказівні (вось, вун, гэта), визначально-уточнювальні (якраз, менавіта, чыста, сапраўды) і видільно-обмежувальні (толькі, хоць, выключна);
- виражають емоції і експресію: підсилювальні (нават, дык, ужо, ж) і окличність (вось, бач);
- виражають модальні і модально-вольові значення: ствердні (так, але), заперечна (не, ні, ані), питальні (хіба, ці, што за), порівняльні (быццам, нібы), виражають ймовірність (наўрад, наўрад ці, бадай). Також у цю категорію включають модально-вольові частки (бы, няхай, давай), які служать для утворення способу дієслів. Іноді їх виносять в окрему, четверту групу часток.
Більшість часток (аж, ажно, бы, вось, нават та інші) не мають фіксованої позиції в реченні і можуть переміщатися. Ступінь свободи часток різниться: наприклад, слова нават, няўжо, ды зазвичай не зустрічаються в кінці речення, оскільки найчастіше розміщуються перед мовною одиницею, що виділяється комунікативно за допомогою логічного наголосу. Серед часток, для яких характерна фіксована позиція в синтаксичної конструкції, зустрічаються як препозіційно, так і постпозіційно. Наприклад, стверджувальна частка так і заперечна не розташовуються спочатку предикативної конструкції. Проста, не, ні, ці, амаль розміщуються перед словом, до якого вони належать, а жа, такі, сабе — після нього.
Активне використання часток характерно для розмовного стилю мовлення, а також для художніх і публіцистичних текстів.
Вигук
Вигуки — частина, що виражає почуття і спонукання мовця. На відміну від повнозначних слів, вигуки не називають відчуття, але тільки сигналізують про них.
За своєю семантикою вигуки діляться на наступні категорії:
- емоційні, які висловлюють чуттєву оцінку навколишньої дійсности. Ця оцінка може бути як позитивною (згода, схвалення, задоволення, зачарованість: брава, слава богу, ура), так і негативної (глузування, осуд, недовіра: ай-яй-яй, тфу, эх). Багато емоційніх вигуків можуть висловлювати як позитивні, так і негативні емоції: ай, жах, божа мой;
- виражання волі (спонукальні, імперативні), що виражають прохання або наказ (гайда, стоп, марш), вимога уваги або тиші (ша, цсш, алё), прохання про допомогу (каравул), підкликання або відгін тварин (кось-кось, кыш);
- волеіз'явітельние (спонукальні, імперативні), що виражають прохання або наказ (гайда, стоп, марш), вимога уваги або тиші (ша, цсш, альо), прохання про допомогу (Каравул), підкликання або відгін тварин (кось-кось, киш);
- вигуки етикету, які виражають привітання, прощання, подяку, ввічливе звернення.
У тексті вигуки або виступають окремими реченнями, або займають ізольовану позицію всередині речення, не будучи його членом і не вступаючи в зв'язок з іншими словами. При переході вигуки в іншу частину мови вигук може грати роль головного або додаткового члена речення (підлягального: Грымнула магутнае «ура!»; сказаного: Там рыба — ого-го!; доповнення: пачуе ў лесе знаёмае «но!»).
Словотвір
Білоруська мова характеризується розвиненою системою засобів словотвору. Похідні слова можуть утворюватися від однієї або декількох основ. Утворення нових слів від однієї основи може бути здійснено наступними способами:
- суфіксальний— додавання до основи наростка або наростка і закінчення (высокі — высок-а, жнуць — жн-ів-а);
- безафіксальний — окремий випадок суфіксації, що полягає в додаванні до основи нульового наростка і закінчення (скакаць — скок-∅-і);
- префіксальний — додавання до цілого слова приростка (фашыст— анты-фашыст, высокі — не-высокі);
- префіксально-суфіксальний— одночасне додавання до основи приростка і наростка з закінченням (мора — за-мор-ск-і);
- префіксально-безсуфіксальний — одночасне додавання до основи приростка і нульового наростка з закінченням (вус — бяз-вус-∅-ы);
- постфіксальний — додавання до слова постфікса (хто — хто-небудзь, збяру — збяру-ся);
- суфіксально-постфіксальний — одночасне додавання до слова наростка і постфікса (брат — брат-ац-ца);
- префіксально-постфіксальний — одночасне додавання до слова приростка і постфікса (хадзіць — на-хадзіц-ца);
- субстантивація — перехід прикметників і дієприкметників в іменники (вартавы, марожанае);
- ад'єктивація — перехід дієприслівників у розряд прикметників (рашаючы, рухомы).
Серед способів словотворення за участю кількох основ у білоруській мові відзначаються такі:
- складання — об'єднання основи першого слова і цілого другого слова без участі суфіксів. Між компонентами використовується інтерфікс, у тому числі нульовий. Наприклад: цар-звон, жалезабетон, глуханямы;
- складання з суфіксацієй — об'єднання двох основ в одне слово за допомогою інтерфікса і суфікса (байкапісец, сыраварня);
- складання з нульовою суфіксацієй — об'єднання двох основ в одне слово за допомогою інтерфікса і нульового суфікса (хлебароб, пустамеля);
- зрощення — злиття компонентів словосполучення в єдине ціле (глыбока паважаны — глыбокапаважаны, вечна зялёны — вечназялёны);
- абревіація — формування абревіатур (БелАЗ, медсястра).
Найбільшою продуктивністю відрізняється суфіксальний словотвір.
Лексика
Білоруська мова за своїм лексичним складом генетично найближча до української мови, приблизно 84 % спільної лексики. Тому в білоруській та українській мовах є велика кількість слів зі схожим значенням і звучанням (аўторак — вівторок, бачыць — бачити, брахаць — брехати, блакітны — блакитний, дзякуй — дякую, надзея — надія, паважаць — поважати, першы — перший, свята — свято, хвіліна — хвилина, хмарачос — хмарочос, шпак — шпак, шчыры — щирий, тощо). Хоча є слова з іншим значенням, наприклад укр. багаття — біл. вогнішча, а укр. багатство — біл. багацце, чи укр. галасувати — біл. гучна крычаць, а укр. голосувати — біл. галасаваць. Основний пласт лексики сучасного білоруської мови складають слова, що збереглися з часів праслов'янської, давньоруської та руської мов.
Група слів, що вживається в білоруській мові і має слов'янське походження, в інших мовах не використовується (в українській мові використовується через спільну руську мову, що була єдиною мовою для сучасних білорусько-українських територій у складі Великого Князівства Литовського) або носить архаїчний характер: вежа — вежа, волат — велетень, вабіць — вабити, астрог — тюрма, абыраць — миритися, сябра — друг, гаспадар — господар і інші.
Приблизно з XIII століття білоруська мова формується і розвивається як самостійна мова. Окремий шар лексики сучасної мови складають слова, які зародилися в цей період. Основна маса цих слів утворена на базі спільнослов'янських корінних морфем із використанням різних афіксів: дрывотня — дривітня, золак — зоряниця, абалонка — віконне скло, сьнеданьне — сніданок, ветразь — вітрило, скарынка — кірка, падарожжа — подорож.
Понад десять мов світу є джерелами запозичень білоруської мови, зокрема польська, німецька, латвійська, литовська та російська мови.
Інтенсивні відносини з литовцями, обумовлені географічним сусідством і багатовіковим співіснуванням в одній державі, стали причиною формування в білоруській мові пласта лексики литовського походження. З литовської мови в білоруську мову прийшли такі слова, як клуня, свіран, аруда, гірса, намітка, рымсьціць, рупець, жуда, груца. Литовське походження мають деякі білоруські топоніми: Ашмяни, Гудогай, Жупраны, Юрацішкі, Лукша.
Розвиток білоруської мови в умовах білорусько-польського двомовности протягом майже чотирьохсот років стало однією з причин великої кількости полонізмів у білоруській мові, особливо інтенсивно польська лексика запозичувалася після Люблінської унії і утворення Речі Посполитої. Польське походження мають такі слова, як блакітны, енчыць, слуп, наконт, сукенка, недавярак, відэльцы, знянацку, вяндліна, ксёндз, парэнчы, пэндзаль, дашчэнту. Через польську мову в білоруську проникли багато латинізмів і германізмів; з другої половини XVI століття в зв'язку з розширенням ролі латини в суспільному і культурному житті на території Білорусі білоруська мова збагатилася прямими запозиченнями. У сучасній мові латинське походження мають терміни, пов'язані з суспільно-політичної та соціально-економічної сфер життя, науки, освіти, мистецтва (адміністрацыя, дакумэнт, камісыя, сакратар, статут, арэнда, ганарар, каапэрацыя, кантракт, эканомія, мэдыцына, прафэсар, студэнт, экзамен, верш, колер, літара, нота, арнамэнт, тэкст, фабула). У XVI—XVII столітті з польського в білоруський проникли також слова італійського (капітан, карета, коўдра, лімон, палац, салату), французького (візіт, драгунів, канвою, карабін, марш, мушкет, партфель), чеського (брама, гарцаваць, каптур, мяшчанін, працюю) і угорського (гайдук, гусар, Магерках, шаренга) походження.
Германізми до білоруської лексики потрапляли через німецьких торговців, ремісників і військових фахівців, які запрошувалися у Велике Князівство Литовське. Серед сучасних германізмів білоруської мови слова, що належать до ремесел, будівництва, військової справи, торгівлі: кафель, сталь, штаба, майстар, кошт, фунт, ланцуг, ліхтар, бровар, цэгла, фарба, пляц, дах, крама, цэбар, цыбуля, варта, муляр.
У XIV—XVII століттях білоруську мову поповнювався лексикою тюркського походження в результаті контактів населення території Білорусі з представниками тюркських народів, а також через російську, українську і польську мови. З того часу збереглися тюркізми, що належать переважно до побутової сфері (аршын, атлас, барсук, барыш, каўпак, кафтан, харч, шаравары).
Фонетика
Фонетика білоруської мови частково схожа на фонетику української мови, російської та польської.
Голосні звуки
Вокалізм у білоруській мові представлений шістьма голосними фонемами:
Підняття | Ряд | ||
---|---|---|---|
Передній | Середній | Задній | |
Верхній | /i/ | /ɨ/ | /u/ |
Середній | /ɛ/ | /ɔ/ | |
Нижній | /a/ |
У білоруській мові наявні, як і в українській, 6 голосних звуків, які позначають літерами:
- Аа — МФА: [a], близький до українського /а/ (МФА: [ɑ])
- Іі — МФА: [i], як в українській мові
- Оо — МФА: [ɔ], як в українській мові
- Уу — МФА: [u], як в українській мові
- Ыы — МФА: [ɨ], близький до українського /и/ (МФА: [ɪ])
- Ээ — МФА: [ɛ], як в українській мові
Голосні записуються, як правило, за фонетичним принципом.
Приголосні звуки
Система консонантизма білоруської мови нараховує 39 приголосних фонем, серед яких у залежності від джерела звуку виділяють дві групи: сонорні і шумні приголосні. Залежно від участи голосових зв'язок шумні приголосні додатково поділяються на дзвінкі і глухі. За способом утворення звуку шумні приголосні діляться на зімкнені, щілинні і зімкнено-щілинні (зімкнений звук переходить у щілинний). Сонорні приголосні, в свою чергу, виділяють носові, бокові і дрижачі, а також звуки /j/ і /w/, але вони не попадають ні в одну з названих груп.
Ознаки | Губні | Зубні/ | Ретрофлексні | Палаталізовані | Лабіовелярні / Задньоязикові | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Тверді | М'які | Тверді | М'які | Тверді | М'які | М'які | Тверді | Тверді | М'які | |
Носові | /m/ | /mj/ | /n̪/ | /n̪j/ | ||||||
Проривні | /p/ /b/ | /pj/ /bj/ | /t̪/ /d̪/ | /k/ /g/ | /kj/ /gj/ | |||||
Африкати | /t͡s̞/ /d͡z̞/ | /t͡s̞j/ /d͡z̞j/ | /ʈ͡ʂ/ /d͡ʐ/ | |||||||
Фрикативні | /f/ /v/ | /fj/ /vj/ | /s̪/ /z̪/ | /s̪j/ /z̪j/ | /ʂ/ /ʐ/ | /x/ /ɣ/ | /xj/ /ɣj/ | |||
Апроксиманти | /ɫ̪/ | /ɫ̪j/ | /j/ | /w/ | ||||||
Дрижачі | /r/ |
В області приголосних звуків виділяються наступні фонетичні закономірності:
- Після голосних, апострофа, літери ў, розділового м'якого знака й на початку слів під пресуваннім літера і позначає звуки /ji/: Украіна — Укра/йі/на, вераб'і — вераб/йі/, салаўі — салаў/йі/, іней — /йі/ней;
- Палаталізовані /t̪j/ та /d̪j/ перетворюються на відповідні палаталізовані африкати /t͡s̞j/ і /d͡z̞j/: цябе (тебе), дзея (дія);
- Як і в російській мові, /t͡s̞/, /ʂ/ /ʐ/ стали твердими в усіх випадках: хлопцы (хлопці), мышы (миші), нажы (ножі). М'які /t͡s̞j/ і /d͡z̞j/ утворилися на місцях м'яких /t̪j/ та /d̪j/: жыццё (життя) дзесяць (десять);
- чергування парних дзвінких і глухих приголосних перед згодним, що мають протилежний характер дзвінкости-глухости. гры[п]кі — гры[б]а, лё[х]ка — лё[г]енькі, про[з]ьба — пра[с]іць, ка[з]ьба — ка[с]іць, сто[х]— ста[г]і, во[с] — ва[з]ы;
- перед м'якими приголосними парні тверді приголосні чергуються з відповідними м'якими приголосними: ра[з’]біць — ра[з]даць, к вя[с’]не — вя[с]на, д[з’]ве — д[в]а;
- чергування свистячих і шиплячих: [ш]шытак (сшытак), мые[c’]ся (мыешся);
- у кінці слова або перед приголосним звуки /v/, /vj/, /ɫ̪/ після голосних переходять у /w/: каро[ў]ка, каро[ў] — каро[в]а, паста[ў]лю — ста[в’]іць, шо[ў]к, во[ў]к;
- в офіційному правописі приголосні /n̪jn̪j/, /ɫ̪jɫ̪j/, /z̪jz̪j/, /s̪js̪j/, /d͡z̞jd͡z̞j/, /t͡s̞t͡s̞/, /ʐʐ/, /ʂʂ/, /ʈ͡ʂʈ͡ʂ/ у позиції між голосними насенне, голле, граззю, калоссе, суддзя, свацця, збожжа, узвышша, ноччу.
Наголос
Наголос у білоруській мові динамічний і вільний. Найбільш характерною особливістю наголошеного складу є протяжність голосного звуку. Наголошений склад може перебувати в будь-якій позиції від першого до останнього (ма́кавінка— паты́ліца— перане́сьці — засумава́ць), а також випадати на різні морфеми — корінь (ве́зьці), приросток (вы́везці), наросток (сьцяжы́нка), закінчення (вязу́). При словозміні наголос може переходити з однієї морфеми на іншу: дво́р — на двары́, вада́ — во́ды, хадзі́ць — выхо́дзіць.
Як правило, кожне знаменне слово білоруської мови має один наголос, проте в складних словах, що складаються з декількох основ, можлива поява другого, додаткового наголосу. Зазвичай побічний наголос менш виразний і падає на першу частину слова (мно'гакаляро́вы, ільно'валакно́). На відміну від російської мови, білоруські наголоси практично ніколи не падають з іменника на прийменник (на ваду́, за ву́ха), рідкісні винятки — за́ нач, со́ сну.
Наголос у білоруській мові може розрізняти слова за їх лексико-граматичним значенням (па́мяць «пам'ять» — памя́ць «пом'яти»), ка́ра «кара» — кара́ «кора», кава́лі «кували» (дієслово)— кавалі́ «ковалі» (іменник)), а також розрізняти форми слів (сушы́ць «сушити» (дієйменник) — су́шыць «сушить» (особиста форма), бра́там «братом» (орудний відмінок, однина) — брата́м «братам» (давальний, множина). За допомогою наголоси можлива передача додаткової емоційної (емфатичної) інформації.
Ортоепія
Закріплення ортоепічних правил білоруського літературної мови почалося в XX столітті. У кінці XIX білоруська мова ще не мала єдиної системи письма. Відповідно, були відсутні і строгі норми вимови, які сформувалися і закріпилися значно пізніше, ніж норми правопису. Основу нормативної вимови білоруського літературної мови становлять середньобілоруські говори, для яких характерні певні спільні риси (акання, дзекання і цекання, використання фрикативного /ɣ/ і короткого /w/, асимілятивну м'якість).
На розвиток норм усного мовлення вплинуло становлення білоруської орфографії, в якій багато правил засновані на фонетичному принципі і відповідають вимові. Певну роль зіграло і розширення сфери використання усного літературного мови: у 1920 році відкрився Білоруський державний театр у Мінську, в 1926 році — Другий білоруський державний театр у Вітебську, збільшилася чисельність навчальних і культурно-просвітницьких установ. До 30-х років XX століття відбулася стабілізація норм вимови білоруського усного літературної мови.
Абетка
З радянських часів офіційно використовується лише кириличний білоруський алфавіт. Традиційний латинський алфавіт, що використовувався у Великому Князівстві Литовському, Російській Імперії та Білоруській Народній Республіці зараз використовується в основному за межами Білорусі в діаспорі, транслітерації імен і прізвищ, а також на деяких покажчиках і картах (зокрема, Google Maps). Білоруські татари використовували арабську абетку (докладніше дивись Кітаби).
Білоруська абетка має унікальну серед слов'янських народів літеру Ўў/Ŭŭ (звук /w/ також є в українській і польській мовах). У білоруській абетці немає літер ї, и, щ та ъ, однак вони записуються як і, ы, шч та апостроф (’) (після приставок, які закінчуються на приголосну, перед «е», «ё», «ю», «я», наголошеним «і». Після /b/, /v/, /m/, /p/, /f/, задньоязикових /ɣ/, /g/, /k/, /x/, зубних /d̪/ і /t̪/ і дрижачого /r/ перед літерами е, ё, і, ю, я). Також заборонена заміна літери «ё» на «е» в ортографії як у російській мові. Буквосполучення «дж» і «дз» вважаються диграфами. У класичному правописі також присутня рекомендована літера ґ, яка передає звук /g/ (буква г у білоруській передає звук /ɣ/).
|
|
Відомий письменник, мовознавець-самоук Карусь Каганець розробляв власний проєкт алфавіту. Відомі білоруські мовознавці Язеп Льосік і Ян Станкевич у своїх пізніших працях запропонував зовсім іншу форму алфавіту з обов'язковою літерою ґ, яка функціонує у традиційному правописі як рекомендована, в офіційному її вживання не передбачено.У 1926 році під час академічної конференції з реформи білоруського правопису та абетки пропозицію замінити літеру э на літеру є, а літеру ы на літеру и було відхилено. Для більш детального розгляду пропозицій була створена Графічна комісія, яка вирішила замінити диграфи дз і дж сербськими літерами — ђ і ћ; замінити літеру й літерою j і використовувати її для позначення середньопіднебінного звуку /j/, залишаючи літери е, ё, ю, я лише для голосних звуків та м'якости попереднього приголосного звуку. Однак прийняті конференцією резолюції про реформу білоруського правопису та графіки не набрали чинности. Тоді почалась кампанії з розкриття націон-демократизму, і конференцію характеризували як з'їзд білоруських націоналістів та «контрреволюціонерів». Пізніше багато учасників були незаконно репресовані.
Оо | Аа | Ээ | Бб | Ґґ | Гг | Хх | Дд | Ее | Ёё |
Яя | ДЗдз | ДЖдж | Зз | Жж | Іі | Йй | Кк | Лл | Мм |
Нн | Пп | Рр | Сс | Шш | Тт | Вв | Уу | Ўў | Фф |
Ьь | Цц | Чч | Ыы | Юю |
Правопис
Зараз поширені два правописи білоруської мови.
Офіційна ортографія (Наркомівка) була під час радянської влади наближена до російської мови, однак саме цей варіант вивчають у школі, тому більшість людей знайома саме з ним. Останню реформу офіційного правопису було проведено 2007 року (згідно з нею, замість Токіо і цяньшаньскі буде писатися Токіа і цяньшанскі).
Класична ортографія (Тарашкевиця) ґрунтується на граматиці Броніслава Тарашкевича (видана 1918 року, офіційно вживалася до 1933 року), та тому її часто називають тарашкевицею. Її було кодифіковано 2005 року, проте в документі є декілька неоднозначних рішень (наприклад, використання ў для передачі /w/ у запозиченнях, що створює винятки при використанні ў).
Класична ортографія передає асимілятивну м'якість приголосних (окрім /ɣ/, /g/, /k/, /x/, які записують як г, ґ, к, х), наприклад сьцяг, пісьменьнік, у той час як офіційна — тільки етимологічну — сцяг, але пісьменнік. Схоже правило існує і щодо подвійних м'яких приголосних /s̪j/, /z̪j/, /t͡s̞j/ /d͡z̞j/, сонорних /ɫ̪j/, /n̪j/, наприклад сёння — сёньня, наваколле — навакольле, развіццё — разьвіцьцё, вызваленне — вызваленьне. Такий підхід дає змогу використовувати менше літер для запису слова, проте робить записані слова подібними до російських. Часто офіційні варіанти запозичено з російської мови, а класичні — з польської, литовської чи інших європейських мов.
У класичній ортографії присутня необов'язкова літера «Ґ», яка передає вибуховий звук /g/ в білоруській мові; транслітерація літер «la», «lo» і «lu» як «ля», «лё» і «лю» наприклад аэраплян, глёбус, мэталюргія, окрім англіцизмів; послідовне передавання «β» як «б», а «θ» як «т», наприклад Арабія, бібліятэка, міталёгія; транслітерація дифтонгу /eu/ через «эў» («еў», «яў»), наприклад Эўропа; транслітерація «tr» і «dr» через -тар, -дар: літар, цэнтар, Аляксандар.
Зубні приголосні /d̪/, /t̪/, /s̪/, /z̪/ перед передніми голосними /ɛ/, /i/ в офіційному правописі в основному тверді /t̪/ і /d̪/, а /s̪/ і /z̪/ вимовляються м'яко, наприклад: дыван, тыгр, сігнал, фізіка, казіно, апельсін. Однак у класисичному правописі звуки /s̪/, /z̪/ залишаються твердими на початку, а іноді і в середині слова, хоча в інших випадках /s̪/, /z̪/ передаються переважно м'яко: сыгнал, фізыка, казіно, апэльсін. Звуки /b/, /v/, /m/, /p/, /f/, /n̪/ перед голосними спереду /ɛ/ переважно м'які, наприклад: абанент, універсітэт, кабінет, метрапалітэн, музей, секцыя, пенсіянер, дэбет, а в класичному правописі в основному тверді: абанэнт, унівэрсытэт, кабінэт, мэтрапалітэн, музэй, сэкцыя, пэнсыянэр, дэбэт.
Окремо було зросійщені лексеми, наприклад географічні лексеми в класичному правописі, наприклад Менск, Ангельшчына, Вугоршчына, Нямеччына, Гішпанія, Летува й Расея в офіційному правописі стали Мінск, Англія, Венгрыя, Германія, Іспанія, Літва, Расія й інші. Це стосується як і лексем білоруського походження: адсотак → працэнт, адбывацца → тачыцца, вайсковы → воінскі, іменна → менавіта, скасаваць → адмяніць, скласьці → саставіць, рабунак → грабеж, умова → варунак, намаганьні → высілкі, так і лексем іншомовного походження: пасол → амбасадар, фактар → чыньнік, карта → мапа, вадзіцель → кіроўца, асцерагацца → апасацца, гераізм → доблесць, угода → здзелка, цягнік → поезд та інші.
Іноді можна зустріти також граматичні відмінності, наприклад, у класичному варіанті можна утворювати синтетичну форму майбутнього часу «рабіцьму» замість аналітичної «буду рабіць» та інші відмінності.
Фонетика та ортографія
Офіційний | Класичний |
Алфавіт | |
Літера «ґ» відсутня.
У власних назвах із неслов'янською лексичною основою вибуховий /g/ традиційно вимовляється білоруською мовою як фрикативний /γ/; збереження /g/ у вимові не кваліфікується як порушення ортоепічної норми: [Г]арыбальдзі та [Ґ]арыбальдзі, [Г]рэнляндыя та [Ґ]рэнляндыя, [Г’]ётэ та [Ґ’]ётэ, [Г’]ібральтар і [Ґ’]ібральтар. | У версії нормалізації класичного правопису 2005 року є необов'язкова літера «ґ», яка позначає вибуховий звук /g/ при засвоєнні іноземних власних імен: Наприклад: Ґаза, Ґамбія, Ґент, Ґібральтар, Ґітлін, Аґра, Арлінґтан, Рэдынґ і т. д. Список
|
Позначення асимілюючої ‘м'якости’ приголосних | |
Скасувано позначення асимілятивного пом'якшення приголосних. Наприклад: зява, дзве, свет, снег, спевы, сфінкс, сцяг, бясснежны, бундэсліга, дыслякацыя, мюслі, радасць, расцьвісці, экслібрыс, на выспе, у зьмесце, Сміт, Сцяпан, Касцюшка, Лэслі, Шэкспір; звер, здзек, разбіць, спазніцца, у арганізме, на прызбе, пры спазме, Збігнеў, Звіяд, Зміцер; жалеззе й зялеззе, палоззе, бояззю, дробяззю, мяззе (ад мязга), повяззю; Вяззе, Падбярэззе; таксама ў корані: ззяць, заззяць, ззяньне; калосьсе, пераноссе, воссю, гуссю, рыссю; Палессе, зь Беларуссю; асяродздзе, судздзя, медздзю, моладздзю, роўнядздзю; Забродздзе, Лодздзю, Моўчадздзю; | Позначається м'яким знаком. (окрім г (ґ), к, х) Наприклад: зьява, дзьве, сьвет, сьнег, сьпевы, сьфінкс, сьцяг, бясьсьнежны, бундэсьліга, дысьлякацыя, мюсьлі, радасьць, расьцьвісьці, эксьлібрыс, на высьпе, у зьмесьце, Сьміт, Сьцяпан, Касьцюшка, Лэсьлі, Шэксьпір; зьвер, зьдзек, разьбіць, спазьніцца, у арганізьме, на прызьбе, пры спазьме, Зьбігнеў, Зьвіяд, Зьміцер; Схоже правило існує і щодо подвійних м'яких приголосних /s̪j/, /z̪j/, /t͡s̞j/, /d͡z̞j/, сонорних /ɫ̪j/, /n̪j/, виняток шиплячі /ʐ/, /ʂ/, /ʈ͡ʂ/ (замежжа, Падляшша, далеччу):
Асимілятивне пом'якшення поширюється на прийменники з, без/бяз, праз, цераз: зь вераю, бязь сьлёз, празь лес, церазь сетку; зь юнаком, бязь іх, празь ёрмы, церазь яліну; зь Інаю, бязь Янкі, празь Ельню, церазь Юрмалу. |
Фонетичний принцип у правописі | |
Здебільшого обмежені ненаголошеними голосними. Наприклад: механізм, стагоддзе, не толькі, тэатр; | Поширений, у тому числі на приголосні та на стику морфем. Наприклад: механізам, стагодзьдзе, ня толькі, тэатар; |
Транслітерація запозичених слів | |
Транслітерація літер «la», «lo» і «lu» | |
Транслітерація /ɫ̪/ переважно тверда.
| Транслітерація м'якого /ɫ̪j/ у словах західноєвропейського походження, за винятком більшости англіцизмів. У запозиченнях з інших мов він транслітерується залежно від твердости або м'якости звуку мовою-джерелом. Наприклад: акуляры, аэраплян, балянс, галянтарэя, глёбус, глядыятар, парлямэнт, плягіят, плян, лёгіка, лябараторыя, ляўрэат, мэталюргія, навэля, Плятон; Список
З твердим /ɫ̪/ у більшості англіцизмів: лава (маґма), ладан, лама (жывёла), ланцуг, лаціна й аднакаранёвыя, лотра, лубін, блазан, блакіт, блат, клон, палац, салата; балт, болт, гвалт, залп, катафалк, малпа, кшталт, салдат, фалда; Балтыка, Лазар, Ларыса; |
Транслітерація літер β («бета») та θ («тета») у грецизмах | |
Передавання частково «β» як «в», а «θ» як «ф» (так зване «читання Ройхліна»), і частково «β» як «б», а «θ» як «т» (так зване «читання Еразма»). Наприклад: абат, алебастр, араб, Аравія, базіліка, бібліятэка, базальт, Вавілон, варвар, Варвара, Візантыя, вакханалія, Віфлеем, д'ябал, сімвал, Фавор, Фівы, Херувім; арфаграфія, Афіны, дыфірамб, міф, Мяфодзій, матэматыка, Піфагор, рытм, тэатр, тэалогія, тэорыя, Фавор, Фесалія, Фівы, эфір, Эфіопія;
Приклади: Ѳедосий, Ѳемианъ, Матѳеи, Есѳеръ, Іюдиѳъ, Руѳь слід читати з /f/, але слова аритметика, темианъ, Їюдитъ слід було читати з ⟨т⟩. | Послідовне передавання «β» як «б», наприклад: абат, альфабэт, алябастар, Амбон, араб, базіліка, бібліятэка, базальт, Бабілён, барбар, Барбара, Барталамей, базылянін, бакханалія, габрай і габрэй, д'ябал, лямбда, сыбіля, сымбаль, рабіт, Табор, Тэбы, Херубім; Арабія, Арабійская пустэльня, Бізантыя, Лібан, у біблійному значення: амброзія, Абэль, Бабілён, Біблія, Бэтлеем і похідні батлейка, Рэбэка; Та послідовне передавання «θ» як «т», наприклад: альгарытм, артаграфія, артадокс, артапэд, арытмэтыка, Атон, Атэны, Барталамей, Барыстэн, Бэтлеем, бібліятэка, дытырамб, Дэмастэн, Карынт, катэдра, лягарытм, маратон, Марта, матэматыка, метад, міт, мітычны, міталёгія, Мятод, патас, патэтыка, Пітагор/Пітаґор, рытм, тэатар, тэалёгія, тэорыя, Тэсалія, этэр, Этыёпія, проте рыфма;
|
Транслітерація грецького дифтонгу «ευ» та латинського дифтонгу «eu» | |
Частково через «эў», частково через «еў»: Наприклад: Еўрыпід і Эўрыпід, але тільки Еўропа; эўкарыёт, эўфанія, але эйфарыя; ляўконія, але лейкацыт; | Послідовно передавання дифтонгу /eu/ через «эў» («еў», «яў»): Наприклад: Эўрыпід, Эўропа, эўкарыёт, эўфанія, эўфарыя, ляўконія, леўкацыт; |
Транслітерація «tr» і «dr» | |
У запозиченнях із кінцевим tr, dr пишуться -тр, -др: алябастр, аркестр, літр, мэтр, монстр, пэдыятр, пюпітр, рэестр, сэквэстр, тэатр, цэнтр; алеандр, дэкаэдр, скафандр, сыдр, цыліндр, Аляксандр; | У запозиченнях замість кінцевого tr, dr відповідно до вимови пишуться комбінації -тар, -дар: алябастар, аркестар, літар, мэтар, монстар, пэдыятар, пюпітар, рэестар, сэквэстар, тэатар, цэнтар; алеандар, дэкаэдар, скафандар, сыдар, цыліндар, Аляксандар. Якщо при зміні слова або в похідних словах ці поєднання з'являються перед голосною, складова зникає: кадар — кадраваць, кадастар — паводле кадастру, мэтар — сто мэтраў, пэдыятар — пэдыятрыя, спэктар — спэктральны, сэмэстар — у сэмэстры, фільтар — бязь фільтра, фэтар — фэтравы.
|
Зубні приголосні /d̪/, /t̪/, /s̪/, /z̪/ перед передніми голосними /ɛ/, /i/ | |
В основному підтримується твердість /t̪/, /d̪/, а /s̪/, /z̪/ вимовляється м'яко. Наприклад: дыван, тыгр, сігнал, фізіка, казіно, апельсін;
| В основному зберігається твердість /d̪/, /t̪/. Звуки /s̪/, /z̪/ залишаються твердими на початку, а іноді і в середині слова; в інших випадках /s̪/, /z̪/ передаються переважно м'яко. Наприклад: дыван, тыгр, сыгнал, фізыка, казіно, апэльсін; Список
|
/s̪/, /z̪/, /b/, /v/, /m/, /p/, /f/, /n̪/ перед голосними спереду /ɛ/ | |
Переважно м'які варіанти. Наприклад: абанент, універсітэт, кабінет, метрапалітэн, музей, секцыя, пенсіянер, дэбет;
| В основному тверді варіанти. Наприклад: абанэнт, унівэрсытэт, кабінэт, мэтрапалітэн, музэй, сэкцыя, пэнсыянэр, дэбэт; Список
|
Поєднання /j/ з голосними | |
В основному передається з установчим /j/, але в той же час існує багато виняків. Наприклад: маёр, Нью-Йорк, езуіт, маянэз, майя Правила білоруської ортографії та пунктуації в 2008 році закріпили більш послідовну передачу /j/.
| Послідовно через /j/. Наприклад: маёр, Нью-Ёрк, езуіт, маянэз, мая, трыё, радыюс, іён. |
Морфологія
Офіційний | Класичний |
Використання словотворчого форманта -ір-/-ыр- у дієсловах із запозиченими основами | |
Збережено у словах, запозичених із російської мови. Наприклад: фарміраваць, санкцыяніраваць, замаскіраваць, буксіраваць, камандзіраваць, суміраваць;
| Переважна більшість запозичених дієслів вживається без форманта -ір-/-ыр-, нехарактерного для білоруської мови, і використовується переважно у випадках, коли слід уникати омонімії. Наприклад: фармаваць, санкцыянаваць, замаскаваць; шпацыраваць (від слова шпацыр), буксаваць — буксіраваць (від буксір), камандаваць — выпраўляць або дэлегаваць, сумаваць — падсумоўваць;
|
Поширення безсуфіксальної моделі утворення іменників. Наприклад: выступленне → выступ, наступленне → наступ, спадзяванне → спадзеў; | |
Використання суфіксів -нік/-шчык у професійних іменах людини | |
Поширення суфіксів -чык/-шчык: Наприклад: закупшчык, перавозчык;
| Поширення лише суфіксу -нік: Наприклад: закупнік, перавозьнік;
|
Система словозміни | |
Для іменників чоловічого і середнього роду місцевому відмінку множини допустимі тільки флексії -ах, -ях. Наприклад: у лясах, у палях;
| Флексії -ах, -ях іменників чоловічого і середнього роду місцевому відмінку множини можуть змінюватися на -ох, -ёх, однак, допустимі обидва варіанти. Наприклад: у лясах — у лясох, у палях — у палёх; |
У родовому відмінку множини іменників жіночого роду характерні закінчення -ей. Наприклад: магчымасцей, цяжкасцей, сувязей Але іменники з наголосом на основі також можуть вживатися із закінченням -яў: Наприклад: сенажацей і сенажацяў, скроней і скроняў;
| У родовому відмінку множини іменників жіночого роду характерні закінчення -яў. Наприклад: магчымасьцяў, цяжкасьцяў, сувязяў; |
Поширене використання флексії -а родового відмінка однини 2-ї відміни. (У назвах живих іменників чоловічого роду). Наприклад: вожыка, вужа. Неживі іменники залежно від значення мають закінчення -а(-я) чи -у(-ю): Наприклад: завода, інстытута, сацыялізму, абеду. Географічні та астрономічні назви застосовуються із закінченням -а(-я): Наприклад: Мінска, Полацка.
| Обмежене використання флексії -а родового відмінка однини 2-го відмінювання на користь флексії -у. Наприклад: заводу, інстытуту, сацыялізму, абеду, Менску, Полацку;
|
Використання тільки складного майбутнього часу. Наприклад: буду рабіць, будзем рабіць;
| Допустиме розширення форми майбутнього часу формою простого майбутнього часу, характерною для південно-західних діалектів. Наприклад: буду рабіць — рабіцьму, будзем рабіць — рабіцьмем; |
У рідному відмінюванні множини іменники першої відміни мають закінчення -аў, — яў — на основі злиття приголосних або з подовженням приголосних в основі: Наприклад: адозва — адозв-аў, ванна — ванн-аў. Деякі іменники 2-ї відміни у множині вживаються з варіантними закінченнями: Наприклад: туфель — туфляў, валёнак — валёнкаў, азёр — азёраў, дрэў — дрэваў. | Розширення флексії -оў родового відмінка множини. Наприклад: словы — слоў → словаў, мовы — моў → моваў; |
Можливе використання в орудному відмінку однини в парадигмі 3-го схиляння флексії 2-ї відміни. Наприклад: Беларусьсю — Беларусяй, з маці — з мацерай; | |
Можливе використання в формах місцевого відмінка однини 1-го відмінювання флексії -у. Наприклад: у цені — у ценю, у Фаўстусе — у Фаўстусу. |
Синтаксис
Відмінності здебільшого існують у прийменниках.
Офіційний | Класичний |
Зміни в конструкціях із прийменником па | |
Варіантне (па + давальний або місцевий відмінок). Приклади: па футболу — па футболе, па вызваленню — па вызваленні; | Уніфіковане (па + місцевий відмінок). Приклади: па футболе, па вызваленьні; |
Вибір прийменників | |
Зосередження на російському синтаксисі, включаючи надмірне використання прийменника па Приклади: па мясцоваму часу, па запрашэнню, камітэт па справах, па прычыне, але пасля вайны. | Використання білоруських моделей: Приклади: паводле мясцовага часу, на запросіны, камітэт у справах, з прычыны, але па вайне. |
![]() |
Лексокологія
Відмінності в лексикології мають характер оцінки конкретного використання в окремих випадках, але, як правило, залежать від вибору словникового запасу самими носіями мови. Вибір ортографії тут відіграє досить незначну роль, і наведені нижче особливості, у широкому розумінні, можуть використовуватися носіями мови незалежно від використовуваної ортографії.
Офіційний | Класичний |
Географічні назви | |
У білоруську мову було введені російські топоніми перероблені на білоруський манер. Приклади: Мінск, Англія, Брэст, Венгрыя, Германія, Гродна, Еўропа, Іспанія, Літва, Маладзечна, Навагрудак, Расія, Эфіопія й інші. | Збереження історичних топонімів: Приклади: Менск, Ангельшчына, Берасьце, Вугоршчына, Нямеччына, Гародня, Эўропа, Гішпанія, Летува, Маладэчна, Наваградак, Расея, Этыёпія й інші. |
Лексеми іншомовного походження | |
У результаті зросійщення Білорусі в білоруську мову, що застосовувалась у БРСР, було введено значну кількість російської лексики. Приклади: асцерагацца → апасацца, гераізм → доблесць, угода → здзелка, цягнік → поезд; | А. Пацехіна стверджує, що з метою звільнення білоруської мови від росіянізмім активізується запозичення з польської мови, причому необов'язково польських лексем. Приклади: пасол → амбасадар, фактар → чыньнік, карта → мапа, вадзіцель → кіроўца; |
Лексеми білоруського походження | |
Введення слів із білоруським корінням, але структурою російської мови, до білоруської мови, що використовується в БРСР, а також заміна значень білоруських слів значеннями, подібними за звучанням до слів російської мови. Приклади: адсотак → працэнт, скасаваць → адмяніць, скласьці → саставіць, рабунак → грабеж, вайсковы → воінскі.
| На думку А. Пацехіної, відбувається заміна деяких споконвічно білоруських лексем. Приклади: адбывацца → тачыцца, умова → варунак, намаганьні → высілкі, іменна → менавіта. |
Українсько-білоруські міжмовні зв'язки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcyTDFWcmNtRnBibWxoYmkxQ1pXeGhjblZ6YVdGdVgyeHBibWQxYVhOMGFXTmZZbTl5WkdWeUxuTjJaeTgyTURCd2VDMVZhM0poYVc1cFlXNHRRbVZzWVhKMWMybGhibDlzYVc1bmRXbHpkR2xqWDJKdmNtUmxjaTV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
Українсько-білоруські мовні контакти розпочалися ще в період Русі в результаті тісних взаємин протобілоруських племен із полянами і Києвом. Такі контакти стали постійними у XIV — XVII ст. в рамках спільної українсько-білорусько-литовської держави — Великого князівства Литовського, в якій державною літературно-писемною мовою була спільна білорусько-українська писемна мова.
Збагачення української писемної практики білорусизмами найактивніше відбувалося саме в цей період. Окремі слова та вирази, які в білоруських виданнях іноді відбивалися непослідовно, в українській писемності стали літературною нормою (присегнути, седечи, ездечи, навезати, понеделокъ тощо). Велику роль у цьому процесі відіграла перекладацько-видавнича діяльність білоруського першодрукаря Франциска Скорини. Його переклади на «просту мову» біблійних книг з оригінальними передмовами й післямовами поширювалися також в Україні і стали зразком для наслідування українськими книжниками XVI ст. (Василь Жугаєвич із Ярослава, Лука Тернопільський та ін.). У результаті творчого розвитку скорининських традицій в Україні з'явилися перекладені «на мову рускую» Пересопницьке Євангеліє (1556—1561), Крехівський Апостол (1563—1572), Євангеліє Негалевського (1581) тощо. Елементи білоруської мови проникли навіть в Острозьку Біблію (1581).
В українських інтермедіях XVII—XVIII століть зустрічається персонаж «Литвин», який говорить білоруською мовою.
Українська мова запозичила такі білоруські слова, як бадьорий, дьоготь, жлукто тощо. У свою чергу, старобілоруська писемність збагачувалася шляхом проникнення до неї деяких специфічних рис української мови. Український вплив на білоруську писемність поступово посилювався в XVII ст. (у «Лексиконі» Памва Беринди 1653 р., виданому Кутейнською друкарнею під Оршею у Білорусі, слова подано згідно з українською вимовою — цікаво те, що в київському виданні 1627 р. ці слова подані за традиційною церковнослов'янською ортографією: досить — досыть, жолтѧныца — жолтяница, цилитель — цѣлитель тощо).
Нова хвиля українсько-білоруських мовних взаємин у XIX ст. була пов'язана з популярністю в Білорусі поезій Т. Шевченка та орієнтацією багатьох представників нової білоруської літератури на народній основі на українську класичну літературу.
Українсько-білоруські мовні зв'язки досліджували П. Бузук, Л. Гумецька, А. Журавський, В. Аниченко, Г. Півторак, О. Скопненко.
Приклад
«Заповіт» Тараса Шевченка білоруською мовою (переклав Янка Купала):
|
Див. також
- Офіційний правопис білоруської мови (наркомівка)
- Білоруський буквар, або перша наука читання
- Семимовний словник
- Академічна конференція з реформи білоруського правопису та абетки
- Білоруська граматика для шкіл (1929)
- Академічний проєкт реформи білоруського правопису 1930 року
- Академічний проєкт реформи білоруського правопису 1933 року
- Білоруський правопис 1959 року
- Білоруська альтернативна ортографія 2005 року
- Дієсловиця
Примітки
- Česko má nové oficiální národnostní menšiny. Vietnamce a Bělorusy — iDNES.cz
- . // Arche № 2 (25) — 2003.
- , Сагановіч Г. Старажытная Літва і сучасная Летува // З гісторыяй на «Вы». Выпуск 2. Менск, 1994.
- // Народная Воля № 99—100, 30.06.2009
- Запрудскі, С. Назвы беларускай мовы ў працах даследчыкаў пачатку ХІХ ст. [ 2022-01-24 у Wayback Machine.] / С. Запрудскі // Беларуская мова і мовазнаўства: ХІХ стагоддзе/ пад агул. Рэд. М. Р. Прыгодзіча. — Мінск: БДУ, 2013. — С. 81—111.
- . (укр.)
- Дані перепису 1999 року [1] [ 5 травня 2009 у Wayback Machine.]
- З них бл. 3,370 млн (41,3 %) — білоруси, а бл. 257 тис. — представники інших національностей (росіяни, поляки, українці, євреї).
- Belarusan. Ethnologue.com. Процитовано 10 січня 2017.
- В обласних центрах Білорусі немає жодної білоруськомовної школи. Радіо Свобода (укр.). Процитовано 22 вересня 2019.
- Вячорка В. SŁUCAK. Ці Slutsk? Беларуская лацінка, трансьліт і рэпутацыя слаўнага гораду, Радыё Свабода, 28 травня 2020 г.
- Беларуска-украінскіе ізалексы. — Мінск, 1971. — 125 с.
- Сцяцко П. У. Словаутваральныя регіяналізмы беларускай мовы, агульные з украінскай мовай // Проблеми дослідження діалектної лексики і фразеології української мови. Тези доповідей. — Ужгород, 1978. — С. 66—67.
- Янкова Т. С. Із спостережень над перехідними говірками між українською та білоруською мовами (за матеріалами фразеології) // Праці ХІІ Республіканської діалектологічної наради. — К.: Наук. думка, 1971. — С. 382—388.
- Бузук П. Взаємовідносини між укр. та білорус. мовами. «Зап. Істор.-філол. відділу УАН», 1926, кн. 7—8
- Гумецька Л. Л. Уваги до укр.-білорус. мовних зв'язків періоду XIV — XVII ст. // Дослідження з укр. та рос. мов. К., 1964
- Анічэнка У. В. Беларус.-укр. пісьмовамоуныя сувязі. Мінск, 1969
- Антропология Беларуси в исследованиях конца XIX – середины XX в. (рос.). ЛитРес. 10 квітня 2018. с. 113–. ISBN .
- Вячорка В. Як беларусы называлі сябе і сваю мову ў розныя часы? // С. 76.
- Станкевіч Я. . — Менск: Выданне Беларускае Народнае Самапомачы, 1942.
- Acc. to: Улащик Н. Введение в белорусско-литовское летописание. — Moscow, 1980.
- UNESCO Atlas of the World's Languages in Danger
- Основні демографічні та соціальні характеристики населення Республіки Білорусь за результатами перепису населення 2009 року
- Архівована копія. оригіналу за 11 вересня 2010. Процитовано 11 вересня 2010.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - https://archive.today/20120708042051/belstat.gov.by/homep/ru/perepic/p6.php Розподіл населення республіки Білорусь за національностями та мовами за результатами перепису 1999 року
- . Архів оригіналу за 7 листопада 2009. Процитовано 21 лютого 2010.
- [. Архів оригіналу за 15 грудня 2013. Процитовано 15 липня 2010. У новому навчальному році в Білорусі відкриються чотири і закриються 97 шкіл (рос.)]
- . Архів оригіналу за 2 квітня 2015. Процитовано 15 липня 2010.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Саморусифікація Білорусі // Радіо Свобода.
- http://www.nn.by/2000/43/08.htm [ 25 серпня 2011 у Wayback Machine.] Білоруська Україна
- http://ukrcensus.gov.ua/results/general/language/rivne/Результати[недоступне посилання з червня 2019] перепису населення 2001 року. Національний склад.
- (13 травня 2006). Закон Беларускай Савецкай Сацыялістычнай Рэспублікі аб дапаўненьні артыкула 68 Канстытуцыі (Асноўнага Закона) Беларускай ССР. LiveJournal. Процитовано 26 квітня 2013.
- (13 травня 2011). Рэфэрэндум-95 пра сымболіку і мову ня быў легітымным. Радыё «Свабода». Процитовано 26 квітня 2013.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Дземянцей М. (10 липня 2012). Закон ад 26 студзеня 1990 г. «Аб мовах у Рэспубліцы Беларусь». . Процитовано 26 квітня 2013.
- (26 липня 2008). Закон Рэспублікі Беларусь «Аб Правілах беларускай артаграфіі і пунктуацыі» (газэта) (138 (26251)). Зьвязда: 3. ISSN 1990-763x.
{{}}
: Перевірте значення|issn=
()Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Urzędowy rejestr gmin, w których używany jest język pomocniczy (PDF) (пол.). 05.09.2019.(Перевірено 9 лютого 2020)
- Bociański G. Беларуская мова — дапаможнай мовай у Польшчы // Наша Ніва, 1 чэрвеня 2009 г.
- Wykaz gmin, w których nie mniej niż 20 % mieszkańców należy do mniejszości narodowych lub etnicznych, albo posługuje się językiem regionalnym. Stan na czerwiec 2002 r. Dane GUS na podstawie wyników narodowego spisu powszechnego ludności i mieszkań. [2] [ 2016-03-05 у Wayback Machine.]
- (PDF). Конституційний Суд України. 28 лютого 2018. Архів оригіналу (PDF) за 2 березня 2018. Процитовано 22 червня 2021.
- Zaxid.net. КСУ визнав мовний закон «Колесніченка-Ківалова» неконституційним. ZAXID.NET. Процитовано 28 лютого 2018.
- КСУ визнав неконституційним мовний закон Ківалова-Колесніченка. http://language-policy.info/. . 28 лютого 2018. Процитовано 28 лютого 2018.
- Бірыла, 1985, с. 138.
- Бірыла, 1985, с. 203.
- Бурлыка, 1989, с. 41.
- . Архів оригіналу за 26 лютого 2013. Процитовано 18 липня 2005.
- . Архів оригіналу за 25 вересня 2009. Процитовано 15 січня 2010.
- Правілы беларускай арфаграфіі і пунктуацыі
- Платонаў (1996), Запрудскі (2004)
- Прадмова да спрошчанага правапісу 1933 г. 3 жовтня 2006.
- Мовазнаўчая праблематыка ў тэрміналогіі… С.132–134.
- Русыфікацыя беларускае мовы // Ніна Баршчэўская. Беларуская эміграцыя — абаронца роднае мовы. — Варшава: Катэдра Беларускай Філялёгіі Факультэт Прыкладной Лінгвістыкі і Ўсходнеславянскіх Філялёгіяў Варшаўскі Ўнівэрсытэт, 2004. С. 169 (біл.)
- Клімаў І. Два стандарты беларускай літаратурнай мовы. — 2004 [ 3 березня 2007 у Wayback Machine.] // Мова і соцыум. (TERRA ALBA. Том III). Магілёў, ГА МТ «Брама» (біл.)
- С. 30.
- Будучы час (Futur Imperfect) у беларускай мове [ 2021-12-04 у Wayback Machine.], Pravapis.org
- Потехина Е. А. (2003). В. П. Гудков; А. Г. Машкова; С. С. Скорвид (ред.). Исследование славянских языков и литератур в высшей школе: достижения и перспективы: Информационные материалы и тезисы докладов международной научной конференции. М.: Филологический факультет МГУ им. М. В. Ломоносова. с. 170—173.
- С. 170.
- С. 33.
- С. 167, 173.
- Бабіч Ю. Лексіка з нацыянальна-культурным кампанентам у сучасным публіцыстычным дыскурсе // . № 6, 2016. С. 13.
- С. 171—172.
- Жовтобрюх М. А. Курс сучасної української літературної мови. Частина І: підручник / М. А. Жовтобрюх, Б. М. Кулик. — Вид. третє — К. : Радянська школа, 1965. — С. 47.
- Українсько-білоруські мовні контакти. (укр.)
Джерела
- Півторак Г. П. Білоруська мова. — К.: Либідь, 1997. — 240 с.
- Півторак Г. П. До питання про українсько-білоруську мовну взаємодію донаціонального періоду: Досягнення, завдання і перспективи досліджень // Мовознавство. — 1978. — № 3. — С. 31—40.
- Бірыла М. В., Шуба П. П. Ч.1. Фаналогія. Арфаэпія. Марфалогія. Словаўтварэнне. Націск // Беларуская граматыка (ў 2 ч.). — Мінск: Навука і тэхніка, 1985.
- Бурлыка І. Р., Выгонная Л. Ц., Лосік Г. В., Падлужны А. І. Фанетыка беларускай літатурнай мовы / Падлужны А.І.. — Мінск: Навука і тэхніка, 1989. — ISBN 5-343-00292-
- Галенчанка Г. Я., Непарожная Т. В., Радзевіч Т. К. Кніга Беларусі 1517—1917: Зводны каталог. — Мінск: «Беларуская Савецкая Энцыклапедыя» імя Петруся Броўкі, 1986.
- Сачанка Б. І., Міхневіч А. Я. Беларуская мова. Энцыклапедыя / Міхневіч А.Я.. — Мінск: «Беларуская Энцыклапедыя» імя Петруся Броўкі, 1994. —
Посилання
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Білоруська мова |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Білоруська мова |
У Вікісловнику є сторінка Категорія:Білоруська мова. |
- Онлайн-курс білоруської мови
- Словник
- Підручник білоруської мови (для самоосвіти)
- pravapis.org — Білоруська мова
- Основи сучасної білоруської мови
- . (біл.), (англ.)
- English-Belarusian dictionaries, in Lacinka
- Білорусько-російський словничок на Вікісорс
- Підручник для вивчення білоруської мови у форматі djvu для російськомовних «Говори зі мною по-білоруському», С. Аляксандрау, Г. Мицик [ 22 травня 2011 у Wayback Machine.]. (рос.), (біл.)
- Білоруська електронна бібліотека «Беларуская Палічка». (біл.)
- Білоруська електронна бібліотека «Камунікат» (біл.)
- LJ-спільнота «Беларуская мова». (біл.)
- Білоруська мова на сайті Ethnologue: Belarusian. A language of Belarus (англ.)
- Білоруська мова на сайті Glottolog 3.0: Language: Belarusian (англ.)
- Білоруська мова на сайті WALS Online: Language Belorussian (англ.)
Історія
- http://5min.by/news/belorusskij-jazik-ischeznet-iz-ct.html [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
- http://ipress.ua/mainmedia/samorusyfikatsiya_bilorusi_3189.html
- http://vasyl-babych.livejournal.com/23653.html?thread=84069
- http://24tv.ua/home/showSingleNews.do?onuchki_lukashenka_hochut_bilshe_urokiv_biloruskoyi_movi_video&objectId=299044
- http://news.tochka.net/ua/125647-olimpiadu-zapretili-kommentirovat-na-belorusskom-yazyke/
- http://lider-press.by/news/show/1308/ [ 8 травня 2021 у Wayback Machine.]
Білоруськомовні ЗМІ онлайн
- Білоруська редакція радіостанції «Свобода». (біл.)
- Газета «Наша ніва». (біл.)
- Газета «Новы час». (біл.)
- Генерацыя BY (біл.)
- Часопис ARCHE () (біл.)
- Телеканал «Белсат»
- Список семи онлайн-радіостанцій, що ведуть мовлення білоруською мовою. (біл.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Biloru ska mo va bil belaruskaya mova bielaruskaja mova MFA bʲɛɫ aruskaja mɔva istorichni nazvi ru ska rusi nska kri vicka shidnoslov yanska mova indoyevropejskoyi movnoyi sim yi ye odniyeyu zi slov yanskih mov sho vhodyat do bilshoyi balto slov yanskoyi gilki Ye nacionalnoyu movoyu bilorusiv i derzhavnoyu movoyu Respubliki Bilorus poryad iz rosijskoyu Zagalna kilkist nosiyiv blizko 5 miljoniv neyu rozmovlyayut bilorusi ta deyaki inshi predstavniki avtohtonnogo naselennya Shidnoyi Yevropi Biloruska movabelaruskaya mova bielaruskaja movaAreal biloruskoyi movi mapa z netochnostyami rajoni de vona ye movoyu bilshosti rajoni de vona ye movoyu menshostiPoshirena v BilorusNosiyi 4 5 miljonivPisemnist Kirilicya biloruska abetka Biloruska latinska abetka Biloruska arabska abetkaKlasifikaciya Indoyevropejska sim ya Balto slov yanska gilkaSlov yanska grupaShidnoslov yanska pidgrupaBiloruska mova dd dd dd Oficijnij statusDerzhavna BilorusOficijna Regionalna Polsha 4 gmini Pidlyaskogo voyevodstva Orlya Chizhi Gajnivka ta misto Gajnivka ne ye ridnoyu dlya korinnih meshkanciv cih gmin Regulyuye Nacionalna akademiya nauk BilorusiKodi moviISO 639 1 beISO 639 2 belISO 639 3 bel Biloruska mova maye bagato spilnih ris iz ukrayinskoyu ci movi zagalom vzayemnozrozumili U XIV XVIII stolittyah na teritoriyi Ukrayini ta Bilorusi na pismi vikoristovuvali spilnu literaturnu movu rusku yaku teper u cih krayinah nazivayut vidpovidno staroukrayinskoyu ta starobiloruskoyu Za leksikoyu vona genetichno najblizhcha do ukrayinskoyi movi priblizno 84 spilnoyi leksiki Pislya vidnovlennya nezalezhnosti Bilorusi 1991 roku j do 1995 go biloruska bula yedinoyu derzhavnoyu movoyu krayini Za danimi pershogo perepisu naselennya Bilorusi 1999 roku 36 7 blizko 3 686 miljoniv osib naselennya krayini vkazali bilorusku yak movu yakoyu poslugovuyutsya vdoma ta 85 6 blizko 6 984 miljoniv osib yak ridnu movu Inshi dzherela yak ot Ethnologue podayut blizko 2 5 miljoniv aktivnih movciv Zgidno z uryadovim doslidzhennyam 2009 roku blizko 29 4 bilorusiv mozhut pisati rozmovlyati ta chitati biloruskoyu todi yak 52 5 mozhut lishe chitati ta rozmovlyati Odnak zgidno perepisu 2019 roku 71 4 6 718 557 bilorusiv rozmovlyayut vdoma rosijskoyu todi yak bilorusku vikoristovuyut lishe 26 2 447 764 naselennya krayini Vkazali bilorusku yak ridnu movu 54 1 5 094 928 gromadyan Respubliki Bilorus a rosijsku vkazali yak ridnu movu 42 3 3 983 765 Najbilshe biloruskomovnih spilkuyutsya vdoma v Grodnenskij oblasti 38 naselennya regionu Najmenshe biloruskoyi mozhna pochuti u Vitebskij oblasti usogo 12 6 Kilkist nosiyiv biloruskoyi movi postijno zmenshuyetsya a navchannya neyu skorochuyetsya Zokrema v oblasnih centrah Bilorusi nemaye zhodnoyi cilkom biloruskomovnoyi shkoli U stolici Bilorusi pid chas perepisu raptom viyavilasya najvisha z usih mist chastka zhiteliv dlya yakih biloruska mova ye ridnoyu 48 7 hocha navit u Grodno lishe 43 1 Pri comu tretina minchan vidpovili sho vdoma tezh govoryat biloruskoyu 34 1 Podibni situaciyi stavlyat pid sumniv tochnist i vidvertist vidpovidej bilorusiv na pitannya pro ridnu movu a podekudi i pro movu spilkuvannya Zaraz poryad iz bilsh rozpovsyudzhenoyu ta oficijno prijnyatoyu kiriliceyu istorichno vikoristovuyetsya takozh tradicijnij biloruskij latinskij alfavit U 1990 h ta 2000 h rokah sklalosya dva biloruski orfografiyi klasichnij pravopis tarashkevicya ta oficijnij pravopis narkomivka Pohodzhennya li ul li ul li ul li ul li ul li ul li ul KlasifikaciyaZa genealogichnoyu klasifikaciyeyu biloruska mova nalezhit do shidnoslov yanskoyi pidgrupi slov yanskoyi grupi indoyevropejskoyi movnoyi sim yi Najblizhchoyu genealogichno do biloruskoyi ye ukrayinska mova pochinayuchi z IX XI stolittya obidvi movi chastkovo formuvalisya na spilnij dialektnij bazi zokrema pivnichna dialektna grupa ukrayinskoyi movi brala uchast u formuvanni rozmovnoyi biloruskoyi movi obidva narodi do XVI stolittya mali spilnu pisemnu knizhnu rusku movu Dialekti pivdenno zahidnoyi Bilorusi nalezhat do poliskih govoriv ukrayinskoyi movi NazvaIsnuye nizka imen pid yakimi vidoma biloruska mova yak suchasna tak i istorichna Deyaki z najbilsh neshozhih ye z davnobiloruskogo periodu Oficijna Biloruska lingvonim ye etnonim i toponim Bila Rus U silu ryadu istorichnih zmin yak ot pripinennya isnuvannya Velikogo Knyazivstva Litovskogo vhodzhennya v sklad Rosijskoyi Imperiyi ta populyarizaciya toponimiv Bila Rus i Chorna Rus sklalisya suchasni nazvi movi narodu i derzhavi biloruska mova bilorusi Bilorus Bilorusinska yiyi ekvivalent tobto slovesnij pereklad chastin skladenogo slova biloruska Istorichna Ruska bil rus kaya ruskij mova ezyk ruskaja ruskij mova jezyk istorichna nazva biloruskoyi movi Litovska bil litoyska mova litoŭskaja mova istorichna nazva biloruskoyi movi Zgidno z etnografichnimi doslidzhennyami zdijsnenimi na Menshini v 1886 roci gorodyani nazivali bilorusku movu litvinskoyu Div litvinstvo Velikolitovska bil vyalikalitoyskaya mova vialikalitoŭskaja mova zaproponovana i vikoristana Yanom Stankevichem z 1960 h rokiv poklikana rozluchitisya z zmenshuvalnoyu tradiciyeyu nazvi pov yazanoyi z moskovitskoyu tradiciyeyu nazivati biloruski zemli i stosuvatisya velikoyi tradiciyi biloruskoyi derzhavnosti Krivicka bil kryvickaya kryvichanskaya kryyskaya mova kryvickaja kryvicanskaja kryŭskaja mova pol jezyk krewicki pohodit vid nazvi slov yanskogo plemeni krivichiv odnogo z golovnih plemen v osnovah formuvannya biloruskoyi naciyi Termin stvorenij i vikoristanij u XIX stolitti biloruskimi polskomovnimi pismennikami Yaroshevichem Narbutom Rogalskim i nastijno propaguvav Vaclav Lastovskij Yan Chechot nazivav bilorusku movu slov yano krivickoyu movoyu Narodna mova Prosta abo tutejshna bil tutejshaya mova tutejsaja mova vikoristovuvalas perevazhno v chasi sho pereduvali zagalnomu viznannyu isnuvannya biloruskoyi movi ta naciyi zagalom Cej termin vse she mozhna zustriti do kincya 1930 h rokiv napriklad na zahodi Bilorusi Prosta chornorusinska chornoruska ros prostoj chernorusskij vikoristovuvalas na pochatku XIX stolittya rosijskim doslidnikom Baranovskim i vidnesena do suchasnoyi narodnoyi biloruskoyi movi IstoriyaDokladnishe Istoriya biloruskoyi movi Ruska starobiloruska staroukrayinska mova mova poperednicya suchasnoyi biloruskoyi movi bula derzhavnoyu movoyu Velikogo Knyazivstva Litovskogo Starobiloruskoyu movoyu napisano ne lishe oficijni dokumenti ale j krasne pismenstvo Na formuvannya biloruskoyi movi vplinuli govori davnih radimichiv dregovichiv smolenskih i polockih krivichiv i mozhlivo siveryan Pevnu substratnuyu rol zigrali govori baltiv yatvyagiv prussiv tosho Do XIV stolittya u Velikomu knyazivstvi Litovskomu Ruskomu Zhemajtijskomu tosho sformuvalas oficijna literaturna ruska mova yaku sogodni v biloruskij nazivayut starobiloruskoyu movoyu a v ukrayinskij staroukrayinskoyu U takomu viglyadi vona nabula znachennya oficijnoyi pismovoyi movi Velikogo Knyazivstva Litovskogo i zberigala svij derzhavnij status do 1696 roku U period svogo isnuvannya ruska mova bula shiroko vidoma yak rus ka ya mova abo prosta ya mova Ruskoyu movoyu buv napisanij velicheznij korpus tekstiv Vislickij statut 1423 1438 Statut Kazimira Yagajlovicha 1468 Statut Velikogo knyazivstva Litovskogo jogo persha 1529 druga 1566 i tretya 1588 redakciyi Tribunal Velikogo knyazivstva Litovskogo 1581 bilshist dokumentiv iz majzhe 600 tomnogo derzhavnogo arhivu metriki Velikogo knyazivstva Litovskogo rizni yuridichni dokumenti zapovitu prava na vlasnist pidtverdzhennya shlyahetstva opisu shlyahetskih mayetkiv ta in Neyu perekladali svyatogo Pismo Francisk Skorina Vasil Tyapinskij Simon Budnij tosho zagalnoyevropejsku hudozhnyu literaturu Povist pro Trishchane Povist pro Troyu Povist pro Bovu Povist pro Skanderbega i bagato inshogo Pidpisannya Lyublinskoyi uniyi mizh Velikim knyazivstvom Litovskim i Korolivstvom Polskim 1569 roku prizvelo do postupovogo usunennya ruskoyi movi z derzhavnogo vzhivannya iz zaminoyu polskoyu yaka svoyeyu chergoyu pislya podiliv Rechi Pospolitoyi postupilasya miscem rosijskij vodnochas zavmiraye i literaturno pismova tvorchist ruskoyu movoyu Narodno dialektna rozmovna biloruska mova yak i ranishe prodovzhuvala buti movoyu silskih narodnih mas i folkloru protistoyachi dvom vplivam moskovitskomu zi shodu i polskomu iz zahodu Tilki u drugij polovini XIX stolittya z yavlyayutsya literaturni tvori suchasnoyu biloruskoyu literaturnoyu movoyu Eneyida navivorit Vikentiya Ravinskogo gumoristichna virshovana poema Kostyantina Verenicin Taras na Parnasi literaturni tvori Vincenta Dunina Marcinkevicha Vincenta Karatinskogo Kostyantina Kalinovskogo Francisheka Bogushevicha Olgerda Obuhovicha Yanki Luchini Adama Gurinovich Oleksandra Yelskogo ta inshih Cherez rozriv pisemnoyi tradiciyi v kinci XVIII pochatku XIX stolit moderna biloruska literaturna mova bula vidnovlena v XIX stolitti na osnovi biloruskih usno rozmovnih narodnih dialektiv bez bezposerednogo zv yazku z literaturno pisemnoyu tradiciyeyu ruskoyi literaturno pisemnoyi movi V osnovi suchasnoyi biloruskoyi literaturnoyi movi lezhat serednobiloruski dialekti u yakih poyednuyutsya okremi risi vlastivi susidnim govoram pivnichno shidnogo i pivdenno zahidnogo dialektiv biloruskoyi narodno dialektnoyi movi Biloruska mova v Rosijskij imperiyi za perepisom 1897 roku Pislya revolyuciyi 1905 roku vlada Rosijskoyi imperiyi oficijno dozvolili vikoristovuvati bilorusku movu dlya vidannya gazet zhurnaliv ta knig U nauci do XX stolittya biloruski govirki vvazhalisya chastinoyu rosijskoyi movi zi statusom samostijnogo narichchya chi ni biloruske narichchya na yakomu govoryat bilorusi z fonetiki i morfologiyi ye galuzzyu akayuchoyi pivdenno velikorosijskoyi govirki S K Bulich Enciklopediya Brokgauza j Efrona Oficijne viznannya i vzhivannya v riznih sferah zhittyediyalnosti suchasna literaturna mova otrimala v osnovnomu pislya 1917 roku Gramatika dlya suchasnoyi biloruskoyi literaturnoyi movi bula vidana v 1918 roci vikladachem davnogreckoyi i latinskoyi mov Peterburzkogo universitetu Bronislavom Tarashkevichem Biloruska mova stala oficijnoyu movoyu Biloruskoyi Narodnoyi Respubliki yaka pripinila svoye isnuvannya cherez bilshovicku okupaciyu ta aneksiyu j piznishe utvorennyam na yiyi misci Litovsko Biloruskoyi Radyanskoyi Socialistichnoyi Respubliki a potim Biloruskoyi Radyanskoyi Socialistichnoyi Respubliki U 1920 ti roki poryad z yidishem polskoyu ta rosijskoyu movami biloruska bula odniyeyu z oficijnih mov BRSR deyakij chas gaslo Proletari vsih krayin yednajtesya bulo napisane na gerbi BRSR vsima chotirma movami Potim bilorusku movu faktichno vikoristovuvali yak odnu z dvoh oficijnih mov BRSR poryad iz rosijskoyu U lipni 1924 roku v BRSR pochalasya politika bilorusizaciyi yaka trivala do oseni 1928 roki do vidannya postanovi CK KP b Bilorusi pro posilennya kritiki burzhuaznogo nacionalizmu U 1933 roci v BRSR bulo provedeno reformu biloruskogo pravopisu yaka shtuchno zblizila bilorusku ta rosijsku movi Klasichnij pravopis biloruskoyi movi a takozh latinskij alfavit prodovzhuvali vikoristovuvatisya na zahodi Bilorusi do 17 veresnya 1939 roku i v emigraciyi Interes derzhavi do biloruskoyi movi vidnovivsya v kinci 1980 h pid chas perebudovi pid tiskom biloruskoyi miskoyi inteligenciyi Provodilisya sociologichni ta sociolingvistichni doslidzhennya stvoryuvalisya gromadski organizaciyi najvazhlivisha Tovaristvo biloruskoyi movi imeni Franciska Skorini organizovane v 1989 roci i zareyestrovane v 1991 roci 26 sichnya 1990 roku buv prijnyatij zakon Pro movi v Biloruskoyi RSR yakij dodav biloruskij movi status yedinoyi derzhavnoyi movi v Bilorusi Zakon pro movu pripuskav povnij pereklad dokumentoobigu na bilorusku za desyatirichnij perehidnij period do 2000 roku Bilorusizaciya pripinilasya pislya provedenogo v travni 1995 roku referendumu na yakij bulo vineseno kilka pitan u tomu chisli pro nadannya rosijskij movi statusu derzhavnoyi na rivni z biloruskoyu sho pidtrimalo 83 3 viborciv U danij chas v oficijnij sferi i v pobutovomu vikoristanni miskih zhiteliv perevazhaye rosijska mova Zrobivshi 1995 roku drugoyu derzhavnoyu movoyu rosijsku j nadavshi yij zagalnu prioritetnist rezhim Lukashenka obrav politiku utiskiv zhivoyi biloruskoyi movi Unaslidok usilyakih obmezhen i pereshkod persh za vse inicijovanih derzhavnoyu vladoyu a takozh unaslidok povnomasshtabnoyi informacijno kulturnoyi zalezhnosti Bilorusi vid Rosijskoyi Federaciyi na sogodni kilkist aktivnih koristuvachiv biloruskoyu movoyu znachno zmenshilas Unaslidok rusifikaciyi ta stalinskogo teroru znachnogo poshirennya nabula trasyanka bilorusko rosijskij surzhik Biloruska mova za klasifikaciyeyu YuNESKO ye nestabilnoyu movoyu tobto vrazlivoyu Poshirennya biloruskoyi movi 1903 rik Poshirennya biloruskoyi movi u Shidnij Yevropi 1915 rik Dialektologichna mapa ukrayinskoyi movi 1871 rik Vidno pivdennu mezhu biloruskoyi moviPoshirenistBiloruska mova poshirena najbilshe v Bilorusi ta inshih krayinah postradyanskogo prostoru zokrema v Rosiyi Ukrayini baltijskih krayinah ta inshih krayinah U Bilorusi Rozpodil naselennya Bilorusi za movoyu Region ridna rozmovna biloruska rosijska biloruska rosijskaBerestejska oblast 53 7 42 6 26 7 70 1Vitebska oblast 52 6 44 2 22 4 73 2Gomelska oblast 54 6 41 8 22 7 72 0Grodnenska oblast 59 2 36 1 35 1 56 5Minsk 35 2 52 6 5 8 82 1Minska oblast 69 4 27 5 38 9 56 0Mogilovska oblast 55 1 41 9 19 6 76 5Bilorus 53 2 41 5 23 4 70 2 Za danimi perepisu naselennya 2009 roku bilshist naselennya 5 058 4 tis 53 2 nazvali bilorusku movu ridnoyu Ce na ponad 20 menshe nizh pid chas perepisu 1999 roku koli bilorusku movu nazvali ridnoyu 73 6 Sered miskogo naselennya bilorusku nazvali ridnoyu 44 1 naselennya rosijsku 49 8 Sered silskogo naselennya 79 7 ta 17 7 vidpovidno Bilshist lyudej 70 2 nazvali movoyu yakoyu rozmovlyayut vdoma rosijsku Ce na 7 4 bilshe nizh pid chas minulogo perepisu Kilkist lyudej yaki nazvali osnovnoyu rozmovnoyu movoyu bilorusku skorotilos iz 36 7 u 1999 do 23 4 u 2010 Sered miskogo naselennya rosijsku yak osnovnu rozmovnu movu nazvali 81 93 naselennya i bilorusku 11 3 Sered silskogo naselennya bilshist nazvala osnovnoyu rozmovnoyu movoyu bilorusku 58 7 ta rosijsku 36 2 Naselennya Bilorusi za ridnoyu movoyu Zagalom Miske Silske Naselennya Bilorusi za rozmovnoyu movoyu Zagalom Miske Silske Prote zgidno z rezultatami ostannogo doslidzhennya nacionalnoyi identichnosti biloruskoyu movoyu povsyakdenno koristuyetsya lishe 6 naselennya Vodnochas rosijskoyu stalo koristuyutsya 74 V oficijnij sferi vikoristannya biloruskoyi movi obmezhene Sudochinstvo v Bilorusi provadzhene vinyatkovo rosijskoyu majzhe vidsutnye dilovodstvo biloruskoyu Naprikinci 1990 h vidznacheno znizhennya nakladu biloruskih vidan za 1998 1999 na 27 8 Prezident krayini Oleksandr Lukashenko zvertayetsya do narodu lishe rosijskoyu Chastka naselennya yake vkazalo sho spilkuyetsya biloruskoyu movoyu vdoma za perepisom 2009 roku Zagalom Miske Silske U 2007 2008 rokah biloruskoyu movoyu navchalisya 195 6 tis uchniv 18 4 vid zagalnoyi kilkosti z nih 14 7 tis pershoklasnikiv 16 7 Bilshist biloruskomovnih shkil roztashovani v silskij miscevosti U mistah biloruskomovnu osvitu otrimuyut lishe 1 9 uchniv U 2009 2010 rokah u mistah Bilorusi isnuvali lishe 34 shkoli z vikladannyam biloruskoyu movoyu Bilshist iz nih 19 roztashovuvalis u Minsku ta Minskij oblasti 5 shkil u Grodnenskij oblasti po 3 u Brestskij Vitebskij Gomelskij oblastyah Najmenshe lishe odna shkola bula v Mogilovskij oblasti U bagatoh mistah Brest Mogilov biloruskomovni shkoli vidsutni U 2012 roci oprilyudneni v Bilorusi pidsumki sociologichnogo opituvannya provedenogo nezalezhnoyu laboratoriyeyu Novak viklikali shok u nacionalnih diyachiv Zgidno z nimi chastka gromadyan krayini yaka v pobuti koristuyetsya biloruskoyu movoyu vpala do 3 9 Zmenshilasya takozh kilkist respondentiv yaki rozumiyut bilorusku movu vvazhayut yiyi ridnoyu vmiyut chitati ta pisati neyu Ce efekt ne tilki carskogo ta radyanskogo zrosijshennya ale i 18 richnogo pravlinnya prezidenta Oleksandra Lukashenka za iniciativoyu yakogo u 1995 roci bulo zaprovadzheno drugoyu derzhavnoyu rosijsku movu Shkoli z biloruskoyu movoyu vikladannya 2009 2010 navchalnij rik Chastka uchniv biloruskomovnih shkil Chastka uchniv biloruskomovnih shkil sered pershoklasnikiv Zmina chastki uchniv biloruskomovnih shkil z 2001 po 2010 rik V Ukrayini Dokladnishe Biloruska mova v Ukrayini Bilorusku movu vzhivayut u selah Rokitnivskogo rajonu Rivnenshini U rajoni zafiksovano najvishu v Ukrayini chastku biloruskogo naselennya Za perepisom 2001 roku bilorusi stanovili 15 4 naselennya rajonu i zoseredzhuvalisya perevazhno v pivnichnij chastini rajonu yaka mezhuye z Bilorussyu Dialekti Dokladnishe Dialekti biloruskoyi movi Biloruska narodno dialektna mova podilyayetsya vchenimi na dva osnovnih dialekti pivnichno shidnij dialekt i pivdenno zahidnij rozdilenih perehidnimi serednobiloruskimi govorami Govori biloruskoyi narodno dialektnoyi movi vidriznyayutsya odin vid odnogo harakterom akannya nayavnistyu tverdogo r u vsyakomu polozhenni abo u vidomih tilki umovah abo zmishannyam tverdogo r z m yakim rl ʲ nayavnistyu abo vidsutnistyu diftongiv dzekannya i cekannya zmishannya ch i c i a takozh zmishani govirki po susidstvu z polskimi ukrayinskimi ta rosijskimi Velicheznij vnesok u vivchennya osoblivostej govirok biloruskoyi movi vnis akademik Rosijskoyi Imperatorskoyi Akademiyi nauk Yevtimij Karskij Pislya zakinchennya Drugoyi svitovoyi vijni Institutom movoznavstva Akademiyi nauk BRSR spilno z Biloruskim Derzhavnim Universitetom i pedagogichnimi institutami radyanskoyi respubliki bulo organizovano dokladnij i sistematichne vivchennya govirok biloruskoyi movi v derzhavnih kordonah BRSR Na osnovi zibranih materialiv bulo skladeno dokladnij Dialektichnij atlas biloruskoyi movi Duzhe poshirene yavishe zvane trasyankoyu sho ye pobutuvannyam riznih form movi z perevazhno rosijskoyi leksikoyu ale biloruskoyu gramatikoyu i fonetikoyu Trasyanka utvorilasya v rezultati zmishuvannya narodno dialektnogo biloruskoyi movi z suchasnoyu rosijskoyu literaturnoyu movoyu Vidznachayetsya sho z usnogo movlennya trasyanka pronikaye i v publicistiku Dialekti biloruskoyi movi Dialekti Pivnichno shidnij Centralnij serednij Pivdenno zahidnij Zahidnopoliskij govir ukrayinskoyi movi Liniyi Mezhi biloruskih govirok 1903 Karskij Shidna mezha zahidnoyi grupi rosijskih govirok 1967 Zaharova Orlova Mezha bilorusko ukrayinskih govirok 1980 Bevzenko StatusBiloruska mova ye derzhavnoyu v Respublici Bilorus poryad iz rosijskoyu movoyu Z 26 sichnya 1990 roku po 14 travnya 1995 roku 5 rokiv 3 misyaci ta 19 dniv biloruska mova bula yedinoyu derzhavnoyu movoyu Bilorusi vidpovidno do yiyi Konstituciyi Do 23 lipnya 1998 roci 8 rokiv 5 misyaciv i 28 dniv vona zalishalasya yedinoyu derzhavoyu zgidno iz Zakonom pro movi Oficijnij pravopis reglamentuyetsya Zakonom vid 23 lipnya 2008 roku Biloruska mova za klasifikaciyeyu YuNESKO ye nestabilnoyu movoyu tobto vrazlivoyu U Polshi za danimi na 2019 rik biloruska mova maye status dopomizhnoyi movi poryad z oficijnoyu polskoyu v 5 gminah na pivdennomu shodi Pidlyaskogo voyevodstva u miskij gmini Gajnivki Gajnayka z 3 grudnya 2007 roku u gmini Orlya z 7 travnya 2009 roku u gmini Narovki Narayka z 16 chervnya 2009 roku u gmini Chizhi Chyzhy z 8 lyutogo 2010 roku u silskij gmini Gajnivki Gajnayka z 28 travnya 2010 roku Dopomizhnoyu movoyu v Polshi ye mova menshini yaka chastkovo oficijno dozvolena do vikoristannya poryad iz oficijnoyu movoyu Meshkanci gmigi mayut pravo zvertatisya do vladi gmini dopomizhnoyu movoyu ta yaksho voni chitko bazhayut otrimati vidpovidnu vidpovid neyu Mova mozhe vikoristovuvatisya yak dopomizhna lishe v gminah de shonajmenshe 20 naselennya viznachayut yiyi yak movu svoyeyi nacionalnoyi menshini i yaksho gmina vnositsya v Oficijnij reyestr gmigi ministrom religij ta nacionalnih ta etnichnih Menshini yaki nesut za ce vidpovidalnist na pidstavi zayavi radi gmin Gminiv de bilshe 20 naselennya vidnosit sebe do bilorusiv u Polshi narazi 12 ale u 2012 roci lishe 5 z nih buli vneseni do reyestru gmin de vikoristovuyetsya biloruska yak dopomizhna mova V Ukrayini biloruska mova ye movoyu nacionalnoyi menshini Krim togo biloruska mova bula zaznachena v Zakoni Ukrayini Pro zasadi derzhavnoyi movnoyi politiki she vidomij yak Zakon Kivalova Kolesnichenka zgidno z yakim perelicheni v zakoni movi pidpadayut pid diyu Yevropejskoyi hartiyi regionalnih mov abo mov menshin prijnyatoyu i bez cogo zakonu Ukrayinoyu 28 lyutogo 2018 roku Konstitucijnij Sud viznav prorosijskij zakon Kivalova Kolesnichenka nekonstitucijnim i takim sho vtrativ chinnist i 25 kvitnya 2019 roku Verhovnoyu Radoyu Ukrayini buv uhvalenij Zakon Ukrayini Pro zabezpechennya funkcionuvannya ukrayinskoyi movi yak derzhavnoyi de biloruska mova pryamim tekstom uzhe ne zgaduyetsya Z 2013 roku dopomizhnij status biloruskoyi movi takozh nadano v Chehiyi sho dozvolyaye vikoristovuvati bilorusku movu v osviti ta v kontaktah iz vladoyu 2 lyutogo 2017 roku nabrav chinnosti Kodeks Respubliki Bilorus pro kulturu vidpovidno do statti 69 yakoyi biloruska mova nalezhit do nematerialnih kulturnih cinnostej Vidpovidno do statti 8 cogo Kodeksu pershim iz 30 napryamkiv derzhavnoyi politiki u galuzi kulturi ye zberezhennya rozvitok poshirennya ta populyarizaciya biloruskoyi nacionalnoyi kulturi ta movi Kodeks kulturi stav pershim iz 25 kodeksiv Bilorusi yakij vijshov lishe biloruskoyu movoyu 23 zhovtnya 2017 roku Rada Ministriv Respubliki Bilorus zatverdila Postanovu 797 Pro vnesennya zmin do Polozhennya pro funkcionuvannya Internet sajtiv derzhavnih organiv ta organizacij yaka nabrala chinnosti 1 sichnya 2019 roku ta prijnyala yiyi obov yazkovo publikuvati informaciyu biloruskoyu movoyu Vidpovidno do Rezolyuciyi do Reglamentu bulo vvedeno punkt 7 2 v yakomu zaznachalosya Vikoristannya rosijskoyi ta biloruskoyi mov ye obov yazkovim pri rozmishenni v Interneti informaciyi zaznachenoyi v pidpunktah 7 1 7 4 7 6 punktu 7 cogo Reglamentu U vidpovidnih pidpunktah zgaduyetsya rozmishennya informaciyi 7 1 Pro derzhavnij organ ta organizaciyu 7 2 Pro robotu zi zvernennyami gromadyan ta yuridichnih osib 7 3 Pro zdijsnennya administrativnih procedur shodo yuridichnih osib ta gromadyan u tomu chisli fizichnih osib pidpriyemciv 7 4 Na tovari roboti poslugi virobleni vikonani nadani organizaciyeyu 7 6 Pro formi zvorotnogo zv yazku Stanom na 2021 rik 17 z 25 kodeksiv Bilorusi buli dostupni biloruskoyu movoyu v Interneti 17 chervnya 2021 roku Ekspertna rada z pitan perekladu zakonodavstva na bilorusku movu zatverdila 9 perekladiv kodeksiv Bilorusi Kodeks pro shlyub ta sim yu Viborchij kodeks Civilnij kodeks Zhitlovij kodeks Trudovij kodeks Vodnij kodeks Zemelnij kodeks Kodeks pro nadra Kodeks sudovoyi sistemi ta status suddiv Na toj chas do skladu Ekspertnoyi radi vhodili predstavniki derzhavnih ta privatnih universitetiv a takozh 7 derzhavnih organiv Bilorusi Administraciya Prezidenta Nacionalna akademiya nauk Palata predstavnikiv Ministerstvo yusticiyi Ministerstvo kulturi Nacionalnij centr zakonodavstva ta pravovih doslidzhen ta Nacionalnij centr pravovoyi informaciyi GramatikaDokladnishe Biloruska gramatika Biloruska mova maye vsogo yak i ukrayinska 10 chastin movi 6 samostijnih 3 sluzhbovi j odnu osoblivu viguk Zagalni vidomosti Biloruska ye sintetichnoyu flektivnoyu movoyu Biloruska mova harakterizuyetsya rozvinenoyu sistemoyu slovotvorchih zasobiv Najbilsh poshirenij afiksalnij sposib zasnovanij na vikoristanni prirostka narostka postfiksiv i interfiksi Deyaki formi v biloruskij movi utvoryuyutsya analitichno budu chytac budu chitati bolsh prygozhy krasivishij U biloruskij movi vidilyayut desyat chastin movi yaki podilyayutsya na samostijni paynaznachnyya sluzhbovi nepaynaznachnyya i viguki paynaznachnyya Do samostijnih chastin movi nalezhat imennik nazoynik prikmetnik prymetnik chislivnik lichebnik diyeslovo dzeyasloy z dvoma osoblivimi formami diyeprikmetnik dzeeprymetnik i diyeprislivnik dzeeprysloye prislivnik prysloye i zajmennik zajmennik Do diyeslova takozh tisno primikaye kategoriya stanivniku predykatyvy U ramkah povnoznachnih sliv inodi vidilyayetsya grupa vkazivnih sliv ukazalnyya yaki ne nazivayut predmet diyu chi kilkist ale tilki vkazuyut na nogo ce zajmenniki neviznacheno kilkisni chislivniki deyaki prislivniki Reshta povnoznachnih sliv sho poznachayut toj chi inshij predmet proces diyu abo kilkist nazivayut znamennimi znamyanalnyya Do sluzhbovih vidnosyat chastini movi yaki poznachayut vidnosini mizh predmetami procesami i oznakami Ce prijmennik prynazoynik spoluchnik zluchnik chastka chascica i diyeslova zv yazki byc stac Opisani kategoriyi ne ohoplyuyut vsogo leksichnogo zapasu biloruskoyi movi za mezhami navedenoyi sistematiki zalishayutsya zvukonasliduvannya gukaperajmanni chasto zblizhuyetsya z vigukami a takozh modalni slova metodi modalnoyi ocinki ob yektivnoyi realnosti vidac magchyma Imennik Dlya imennika harakterno uzagalnene znachennya predmetnosti Imennik u biloruskij movi maye kategoriyi rodu chisla ta vidminka Za leksichnim znachennyam imenniki podilyayutsya na vlasni nazvi ulasnae imya ta zagalni agulnae imya Ye gramatichna kategoriya oduhotvorenosti Prikmetnik Prikmetnik u biloruskij movi poznachaye oznaku predmeta i vislovlyuye ce znachennya v kategoriyah rodu chisla ta vidminka Pererahovani morfologichni kategoriyi prikmetnika proyavlyayutsya sintaksichno ta zbigayutsya z morfologichnimi kategoriyami imennika do yakogo nalezhit cej prikmetnik Zalezhno vid harakteru virazhenoyi oznaki predmeta ta gramatichnih osoblivostej prikmetniki podilyayutsya na yakisni yakasnyya ta vidnosni adnosnyya Chislivnik Do chislivnika v biloruskij movi nalezhat slova sho poznachayut abstraktni chisla kilkosti ta poryadkovi nomeri predmetiv pri pererahuvanni U suchasnij biloruskij movi chislivniki mozhut mati vidminni oznaki Tu 104 Apalon 10 tosho Zalezhno vid strukturi chislivniki podilyayutsya na taki vidi prosti prostyya chislivniki sho mayut odin korin try tysyacha skladni skladanyya chislivniki yaki virazheni slovami sho skladayutsya z dvoh osnov pyacdzesyat semsot skladeni sastaynyya yaki virazheni poyednannyam dvoh i bilshe prostih abo skladnih chislivnikiv dvaccac pyac chatyry vosmyya dzevyac celyh i pyac dzesyatyh Za svoyim znachennyam chislivniki podilyayutsya na tri grupi kilkisni kolkasnyya zbirni zbornyya i poryadkovi paradkavyya Kilkisni chislivniki najbilsh tipova grupa chislivnikiv virazhaye abstraktni chisla kilkist odinic abo dribnih chastin kilkist predmetiv pri rahunku shesc sem dzesyatyh pyacdzyasyat turystay shmat nachej Dana kategoriya vklyuchaye tri grupi chislivnikiv virazno kilkisni peyna kolkasnyya chislivniki virazhayut tochnu cilu kilkist odinic abo odnoridnih predmetiv Danij tip chislivnikiv tisno pov yazanij iz desyatkovoyu sistemoyu chislennya Osnovnij leksichnij fond virazno kilkisnih chislivnikiv vklyuchaye 36 sliv do jogo skladu vhodyat slova adzin abo jogo sinonim raz sho vikoristovuyetsya pri rahunku prosti chislivniki dva try chatyry pyac shesc sem vosem dzevyac dzesyac Takozh prostimi ye sorak i sto Za dopomogoyu narostikiv utvoryuyutsya nazvi chisel drugogo desyatka adzinaccac dvanaccac a takozh dvaccac i tryccac Do skladnih nalezhat chislivniki pyacdzyasyat shescdzesyat semdzesyat vosemdzesyat dzevyanosta a takozh poznachennya soten dzvesce trysta Inshi chislivniki ye skladenimi sto tryccac sem Funkciyi virazno kilkisnih chislivnikiv mozhut vikonuvati slova tysyacha ta milyon dlya poznachennya velikih chisel vikoristovuyutsya termini milyard trylyon kvadrylyon i podibni neviznacheno kilkisni nyapeyna kolkasnyya chislivniki yaki poznachayut netochnu kilkist Do nih nalezhat taki slova yak mala mnoga nyamala zashmat aby kolki i podibni Znachennya neviznacheno kilkisnih chislivnikiv u deyakih vipadkah mozhut nabuvati virazno kilkisni chislivniki ya yamu sto razoy gavaryy a v rozmovnij movi slova procma bezlich bagata drobovi drobavyya chislivniki poznachayut ne cili chisla ale drobovi i zmishani velichini adna shostaya dzevyac i adna sotaya nul celyh i sem sotyh Majzhe vsi drobovi chislivniki ye skladenimi u yakih kilkist chastin virazhayetsya virazno kilkisnimi chislivnikami dzve sotyya a nazvi chastin poryadkovimi dzve sotyya Takozh do drobovih chislivnikiv vidnosyat slova paytara paytary i paytarasta Zbirni chislivniki v biloruskij movi poznachayut konkretnu kilkist predmetiv yak sukupnist Cya grupa predstavlena v biloruskij movi desyatma slovami dvoe troe chacvyora pyacyora shascyora syamyora vasmyora dzevyacera dzesyacera abodva abedzve Za analogiyeyu mozhut buti utvoreni zbirni chislivniki vid inshih kilkisnih chislivnikiv dvanaccacera dvaccacera odnak podibni slova ne vidpovidayut literaturnij normi Zbirni chislivniki mozhut substantituvatisya ih bylo troe Sferoyu vzhivannya zbirnih chislivnikiv perevazhno ye hudozhni publicistichni ta rozmovni stili movlennya Poryadkovi chislivniki poznachayut misce nomer predmeta pri pererahuvanni u pyatym klase na sotaj vyarsce Za znachennyam i harakterom tvorennya poryadkovi chislivniki tisno pov yazani z virazno kilkisnimi Za gramatichnim i sintaksichnim oznakami poryadkovi chislivniki praktichno ne vidriznyayutsya vid prikmetnikiv u deyakih dzherelah voni rozglyadayutsya yak kilkisni prikmetniki Sistema slovozmini chislivnikiv riznomanitna Majzhe vsi biloruski chislivniki zminyuyutsya deyaki z nih zminyuyutsya za rodami i chislami Chislivnik adzin maye formi vsih troh rodiv a takozh yedinogo i mnozhini adzin adna adno adny Chislivnik dva maye formu zhinochogo rodu dzve Chislivniki tysyacha milyon i milyard zminyutsya yak chislivniki Chislivniki sorak i sto mayut lishe formi nazivnogo i znahidnogo saraka sta vidminkiv Chislivnik dzevyanosta zberigaye svoyu formu u vsih vidminkah V inshih skladnih chislivnikiv pri vidminyuvanni zminyuyutsya obidvi chastini Vidminok pyacdzyasyat dzvesceNazivnij pyacdzyasyat dzvesceRodovij pyacidzesyaci dvuhsotDavalnij pyacidzesyaci dvumstamZnahidnij pyacdzyasyat dzvesceOrudnij pyaccyudzesyaccyu dvumastamiMiscevij pyacidzesyaci dvuhstah Pri vidmini skladovih virazno kilkisnih chislivnikiv vidpovidnim chinom zminyuyetsya kozhne slovo Neviznacheno kilkisni chislivniki kolki nekalki stolki getulki zminyuyutsya yak prikmetniki u mnozhini Poryadkovi chislivniki zminyuyutsya yak prikmetniki U dribnih chislivnikiv zminyuyutsya obidvi chastini chiselnik yak kilkisnij chislivnik znamennik yak poryadkovij Chislivnik paytara maye formu zhinochogo rodu paytary ale ne zminyuyetsya za vidminkami Zbigayetsya forma u vsih vidminkiv i u slova paytarasta Ne vsi leksichni odinici yaki mayut chislove znachennya nalezhat do chislivnikiv Imennikami ye slova dvojka trojka pyacyorka dzesyatka sotnya a takozh tuzin dvanadcyat odinic kapa shistdesyat odinic Takozh do imennika vidnosyat palavina palova trec chverc vasmushka i podibni Zajmennik Zajmennik chastina movi yaka vkazuye na predmet yavishe abo diyu ale ne nazivaye yih a takozh sluguye dlya virazhennya pitannya pro nih Takim chinom zajmennik ne maye vlasnogo predmetno logichnogo znachennya i tim samim protistavlyayetsya klasu znamennih sliv Zalezhno vid togo yaku chastinu movi zaminyuye zajmennik yih klasifikuyut tak zajmennikovij imennik ya ty hto nihto nehta zajmennikovij prikmetnik moj taki gety yaki yakisci yaki nebudz usyaki niyaki zajmennikovij chislivnik kolki stolki nikolki kolki nebudz i zajmennikovij prislivnik kali dakul dzesci dze nebudz Mezhi bezlichi sliv sho vvazhayutsya zajmennikami ne ye chitko viznachenimi deyaki lingvisti Potebnya Sherba zovsim ne vidilyali zajmennik okremoyu chastinoyu movi inshi Vinogradov vidnosili do zajmennikiv tilki zajmenniki imenniki U shkilnij praktici do zajmennikiv vidnosyat zajmennikovi imenniki prikmetniki i chislivniki Za semantichnimi pidstavami zajmenniki podilyayut na taki rozryadi osobovi zajmenniki asabovyya virazhayut stavlennya personi do togo hto govorit ya my ty vy yon yana yano yany zvarotny syabe prisvijni zajmenniki prynalezhnyya vkazuyut na prinalezhnist predmeta deyakij osobi moj tvoj nash vash svoj yago yae ix rozmovni ihni yagony ejny naski ukazalnyya yaki bezposeredno vkazuyut na predmet abo kilkist predmetiv gety toj taki getaki getulki stolki rozmovne getki aznachalnyya mayut uzagalneno yakisne abo vidilne znachennya sam samy usya usyo use uves usyaki kozhny inshy inakshy razgovornoe ysyalyaki pytalnyya yaki vislovlyuyut bazhannya movcya z yasuvati shos nevidome hto shto yaki katory chyj kolki adnosnyya vkazuyut na vidnoshennya mizh i golovnoyu chastinoyu skladnopidryadnogo rechennya Zovni zbigayutsya z pitalnimi zajmennikami i istorichno pohodyat vid nih hto shto yaki katory chyj kolki admoynyya yaki vkazuyut na povnu vidsutnist predmeta yak sub yekta abo ob yekta diyi nihto nishto niyaki nichy nyapeynyya poznachayut nevidomi personi abo neviznacheni predmeti nehta neshta nekatory nechy aby hto aby yaki aby chyj htosci hto nebudz razgovornye yakis htos shto Neodnoridne vidminyuvannya zajmennikiv napriklad hto i shto ne mayut kategoriyi rodu i chisla ne vidilyayetsya rid u osobovih zajmennikiv ya ty my vy Zvorotnij zajmennik syabe ne maye formi nazivnogo vidminka Pri vidmini bagatoh zajmennikiv sposterigayetsya supletivizm ya myane yon yago tosho Vkazivni prisvijni deyaki pitalni vidnosni i oznachalni yaki katory kozhny usyaki zajmenniki vidminyuyutsya yak prikmetnik Vkazivnij harakter znachennya zajmennikiv viznachaye i harakter rechen u yakih zajmennik vikoristovuyetsya Taki rechennya ye nesamostijnim oskilki yih zmist mozhe buti povnistyu zrozumilij tilki pri nayavnosti poperednogo rechennya u yakomu ponyattya predmet yakist abo proces peredanij povnoznachnih znamennim slovom Vikoristannya zajmennika pov yazuye dva rechennya v yedine sintaksichne cile Takim chinom zajmennik staye zasobom zv yazku rechen u teksti U rechenni zajmenniki mozhut buti pidmetom prisudkom oznachennyam dodatkom i obstavinoyu Diyeslovo Diyeslovo znamenna chastina movi v biloruskij movi sho poznachaye proces diya abo stan i virazhaye yih cherez morfologichni kategoriyi vidu tryvanne stanu stan sposobu lad chasu chas osobi asoba perehidnosti neperehodnosti perahodnasc neperahodnasc i povernenosti bezpovorotnosti zvarotnasc nezvarotnasc Takozh biloruske diyeslovo maye kategoriya chisla lik a v minulomu chasi i v umovnomu sposobi kategoriyu rodu rod Suchasna sistema form diyeslova v biloruskij movi vklyuchaye chotiri rozryadu osobisti vidminyuyetsya formi diyeslova diyejmennik prislivnik i diyeprislivnik Sered spilnih ris harakternih dlya vsih form diyeslova mozhna vidznachiti spilnist leksichnogo znachennya tak chi inakshe virazhenij zv yazok iz diyeyu odnakovist sintaksichnih zv yazkiv spilavac piloj spiluyu piloj spiluj piloj spilavany piloj spilavayshy piloj nayavnist kategorij vidu i zastavi Prislivnik Prislivnik u biloruskij movi ce chastina movi yaka poznachaye oznaku diyi yakosti abo stanu Zalezhno vid harakteru virazhennya leksichnogo znachennya prislivniki podilyayutsya na povnoznachni slova znamyanalnyya i zajmennikovi zajmennikavyya Znachennya povnoznachnih sliv u govirkah harakterizuyetsya konkretnistyu dobra vysoka narayne udvaih todi yak zajmennikovi prislivniki mayut uzagalnene znachennya pa mojmu pa svojmu tut usyudy kudy nebudz nikoli Zajmennikovi prislivniki pov yazani svoyim pohodzhennyam z zajmennikami i podilyayutsya na vidpovidni grupi osobovi zvorotni vkazivni oznachalni neoznachni i zaperechni Za svoyim znachennyam prislivniki podilyayutsya na obstavinni akalichnasnyya i yakisni yakasnyya inodi takozh vidilyayetsya grupa yakisno obstavinnih yakasna akalichnasnyya prislivnikiv Do obstavinnih prislivnikiv nalezhat slova sho peredayut deyaki obstavini diyi prislivniki miscya vysoka zdalyok dzesci blizka chasu vecharam uvosen spachatku daveku prichini zavoshta sprasonnya chamusci i meti znarok nazlo Yakisni prislivniki poznachayut harakteristiku deyakoyi diyi abo oznaki addana zvonka inaksh narayne pa svojmu Do yakisnih nalezhat takozh kilkisni prislivniki byagom raptam ubrod Grupa yakisno obstavinnih prislivnikiv vklyuchaye prislivniki sposobu diyi byagom raptam ubrod porivnyannya kulyom roem pa bracku i spilnosti utroh gurtam optam Prislivnik nezminna chastina movi Yakisni prislivniki utvoreni vid yakisnih prikmetnikiv mozhut mati formi zvichajnogo zvychajnaya vishogo vyshejshaya i najvishogo najvyshejshaya stupenyuvannya Zi slovotvorchoyi strukturi vidilyayut motivovani i nemotivovani prislivniki Motivovani prislivniki ye pohidnimi vid slova sho vidnosyat do inshoyi chastini movi i semantichno pov yazani z nim skrayu ciha utroe begma po svojmu Nevmotivovani prislivniki ye nepohidnimi dze syudy Sered strategij slovotvoru prislivnika mozhna vidiliti afiksaciyu prefiksalnij sufiksalnij i pristavochno sufiksalnij sposobi dodavannya u tomu chisli z sufiksaciyeyu i adverbializaciyu napriklad prislivnik chuc pohodit vid diyejmennika prislivniki gledzyachy lezhachy sumuyuchy vid diyeprislivnikiv U slovospoluchennyah zalezhni prislivniki prilyagayut do golovnogo slova yak pravilo do diyeslova doyga ehac prikmetnika velmi prygozhy abo inshomu prislivniku prazmerna strakata U rechenni prislivnik najchastishe vikonuye rol obstavini hutka ehac Yaksho prislivnik nalezhit do imennika vin mozhe vikonuvati rol oznachennya vyoska zleva Substantivovani prislivniki takozh mozhut buti pidmetom pryjdze svetlae zaytra i dopovnennyami ne dakuchaj svaimi chamu okremi prislivniki takozh mozhut vhoditi v skladenij imennij prisudok yana zamuzham Prijmennik Prijmennik sluzhbova chastina movi v biloruskij movi Za dopomogoyu prijmennikiv virazhayetsya zv yazok mizh golovnim i zalezhnim slovom u slovospoluchenni z oposeredkovanim pidryadnim zv yazkom Prijmenniki ye nezminnimi slovami chasto ne mayut nagolosiv Za svoyim morfemnim skladom prijmenniki mozhut buti rozdileni na prosti sho skladayutsya z odniyeyi korenevoyi morfemi a ab bez pra i skladni skladayutsya z dekilkoh prijmennikiv pa za pamizh pamima z pa nad Znachennya prijmennika viznachayetsya yak sintaksichne vidnoshennya mizh golovnim i zalezhnim komponentami slovospoluchennya Za harakterom virazhenogo prijmennika vidilyayut nastupni kategoriyi prijmennikiv prostorovi prastoravyya chasovi chasavyya ob yektni ab ektnyya zamisheni zamyashchalnasci perehodu z odnogo stanu v inshij perahodu z adnago stanu y drugi transgresiynyya miri ta stupenya mery i stupeni atributivni atrybutyynyya rozpodilni razmerkavalnyya dystrybutyynyya prinalezhnosti prynalezhnasci genetichni genetychnyya porivnyalni paraynalnyya kamparatyynyya sposobu diyi sposabu dzeyannya prichinni prychynnyya meti metavyya i pribliznisti prybliznasci Spoluchnik Spoluchnik sluzhbova chastina movi yaka sluguye dlya zv yazku sintaksichnih odinic napriklad slovospoluchen chastin skladnogo propoziciyi abo nezalezhnih propozicij i viyavlennya smislovih i gramatichnih vidnosin mizh nimi Vlasnogo leksichnogo znachennya gramatichnih kategorij i form zmini spoluchnikiv ne mayut Za svoyim pohodzhennyam spoluchniki podilyayutsya na pohidni vytvornyya i nepohidni nevytvornyya Do nepohidnih nalezhat spoluchniki sho vtratili zv yazok z inshimi chastinami movi i sprijmayutsya yak nezalezhni slova a bo ale kab Pohidnimi nazivayutsya spoluchniki utvoreni vid inshih chastin movi vid zajmennikiv shto tamu prislivnikiv yak kali chastok ci zha byccam niby diyesliv hoc haj imennikiv raz skladnih konstrukcij zatym tamu shto tym chasam yak z prychyny tago shto Za svoyim skladom spoluchniki podilyayutsya na prosti odnoslivni a abo dy i j kab i skladeni skladayutsya z dvoh i bilshe sliv yaki utvoryuyut funkcionalno smislovu yednist tamu shto u toj chas yak Za harakterom vikoristannya spoluchniki podilyayutsya na tri klasi poodinoki adzinochnyya yaki ne povtoryuyutsya pri odnotipnih sintaksichnih skladovih a ale dy povtorni paytornyya yaki vikoristovuyutsya pri kozhnomu sintaksichnomu komponenti to to ci ci ne to ne to parni parnyya skladovi spoluchniki chastini yakih nalezhat do riznih sintaksichnih komponentiv kali to hoc ale ne tolki ale Za funkcionalnim znachennyam vidilyayut dva klasi spoluchnikiv spoluchni zluchalnyya i pidryadni padparadkavalnyya Spoluchni spoluchniki pov yazuyut rivnopravni sintaksichni konstrukciyi odnoridni chleni rechennya komponenti skladnosuryadnogo rechennya odnoridni zalezhni chastini skladnopidryadnogo rechennya Pidryadni spoluchniki vikoristovuyutsya dlya zv yazku sintaksichno nerivnopravnih komponentiv Chastka Chastka nepovnoznachni slova funkciya yakih polyagaye u virazhenni dodatkovih smislovih i emocijno ekspresivnih vidtinkiv znachennya Chastka ne maye vlasnogo yaskravo virazhenogo leksichnogo znachennya tomu zazvichaj semantika cih sliv harakterizuyetsya vidpovidnoyu modifikaciyeyu znachennya odinici movi Vidilyayut tri grupi chastok virazhayut vidtinki smislovogo znachennya vkazivni vos vun geta viznachalno utochnyuvalni yakraz menavita chysta sapraydy i vidilno obmezhuvalni tolki hoc vyklyuchna virazhayut emociyi i ekspresiyu pidsilyuvalni navat dyk uzho zh i oklichnist vos bach virazhayut modalni i modalno volovi znachennya stverdni tak ale zaperechna ne ni ani pitalni hiba ci shto za porivnyalni byccam niby virazhayut jmovirnist nayrad nayrad ci badaj Takozh u cyu kategoriyu vklyuchayut modalno volovi chastki by nyahaj davaj yaki sluzhat dlya utvorennya sposobu diyesliv Inodi yih vinosyat v okremu chetvertu grupu chastok Bilshist chastok azh azhno by vos navat ta inshi ne mayut fiksovanoyi poziciyi v rechenni i mozhut peremishatisya Stupin svobodi chastok riznitsya napriklad slova navat nyayzho dy zazvichaj ne zustrichayutsya v kinci rechennya oskilki najchastishe rozmishuyutsya pered movnoyu odiniceyu sho vidilyayetsya komunikativno za dopomogoyu logichnogo nagolosu Sered chastok dlya yakih harakterna fiksovana poziciya v sintaksichnoyi konstrukciyi zustrichayutsya yak prepozicijno tak i postpozicijno Napriklad stverdzhuvalna chastka tak i zaperechna ne roztashovuyutsya spochatku predikativnoyi konstrukciyi Prosta ne ni ci amal rozmishuyutsya pered slovom do yakogo voni nalezhat a zha taki sabe pislya nogo Aktivne vikoristannya chastok harakterno dlya rozmovnogo stilyu movlennya a takozh dlya hudozhnih i publicistichnih tekstiv Viguk Viguki chastina sho virazhaye pochuttya i sponukannya movcya Na vidminu vid povnoznachnih sliv viguki ne nazivayut vidchuttya ale tilki signalizuyut pro nih Za svoyeyu semantikoyu viguki dilyatsya na nastupni kategoriyi emocijni yaki vislovlyuyut chuttyevu ocinku navkolishnoyi dijsnosti Cya ocinka mozhe buti yak pozitivnoyu zgoda shvalennya zadovolennya zacharovanist brava slava bogu ura tak i negativnoyi gluzuvannya osud nedovira aj yaj yaj tfu eh Bagato emocijnih vigukiv mozhut vislovlyuvati yak pozitivni tak i negativni emociyi aj zhah bozha moj virazhannya voli sponukalni imperativni sho virazhayut prohannya abo nakaz gajda stop marsh vimoga uvagi abo tishi sha cssh alyo prohannya pro dopomogu karavul pidklikannya abo vidgin tvarin kos kos kysh voleiz yavitelnie sponukalni imperativni sho virazhayut prohannya abo nakaz gajda stop marsh vimoga uvagi abo tishi sha cssh alo prohannya pro dopomogu Karavul pidklikannya abo vidgin tvarin kos kos kish viguki etiketu yaki virazhayut privitannya proshannya podyaku vvichlive zvernennya U teksti viguki abo vistupayut okremimi rechennyami abo zajmayut izolovanu poziciyu vseredini rechennya ne buduchi jogo chlenom i ne vstupayuchi v zv yazok z inshimi slovami Pri perehodi viguki v inshu chastinu movi viguk mozhe grati rol golovnogo abo dodatkovogo chlena rechennya pidlyagalnogo Grymnula magutnae ura skazanogo Tam ryba ogo go dopovnennya pachue y lese znayomae no Slovotvir Biloruska mova harakterizuyetsya rozvinenoyu sistemoyu zasobiv slovotvoru Pohidni slova mozhut utvoryuvatisya vid odniyeyi abo dekilkoh osnov Utvorennya novih sliv vid odniyeyi osnovi mozhe buti zdijsneno nastupnimi sposobami sufiksalnij dodavannya do osnovi narostka abo narostka i zakinchennya vysoki vysok a zhnuc zhn iv a bezafiksalnij okremij vipadok sufiksaciyi sho polyagaye v dodavanni do osnovi nulovogo narostka i zakinchennya skakac skok i prefiksalnij dodavannya do cilogo slova prirostka fashyst anty fashyst vysoki ne vysoki prefiksalno sufiksalnij odnochasne dodavannya do osnovi prirostka i narostka z zakinchennyam mora za mor sk i prefiksalno bezsufiksalnij odnochasne dodavannya do osnovi prirostka i nulovogo narostka z zakinchennyam vus byaz vus y postfiksalnij dodavannya do slova postfiksa hto hto nebudz zbyaru zbyaru sya sufiksalno postfiksalnij odnochasne dodavannya do slova narostka i postfiksa brat brat ac ca prefiksalno postfiksalnij odnochasne dodavannya do slova prirostka i postfiksa hadzic na hadzic ca substantivaciya perehid prikmetnikiv i diyeprikmetnikiv v imenniki vartavy marozhanae ad yektivaciya perehid diyeprislivnikiv u rozryad prikmetnikiv rashayuchy ruhomy Sered sposobiv slovotvorennya za uchastyu kilkoh osnov u biloruskij movi vidznachayutsya taki skladannya ob yednannya osnovi pershogo slova i cilogo drugogo slova bez uchasti sufiksiv Mizh komponentami vikoristovuyetsya interfiks u tomu chisli nulovij Napriklad car zvon zhalezabeton gluhanyamy skladannya z sufiksaciyej ob yednannya dvoh osnov v odne slovo za dopomogoyu interfiksa i sufiksa bajkapisec syravarnya skladannya z nulovoyu sufiksaciyej ob yednannya dvoh osnov v odne slovo za dopomogoyu interfiksa i nulovogo sufiksa hlebarob pustamelya zroshennya zlittya komponentiv slovospoluchennya v yedine cile glyboka pavazhany glybokapavazhany vechna zyalyony vechnazyalyony abreviaciya formuvannya abreviatur BelAZ medsyastra Najbilshoyu produktivnistyu vidriznyayetsya sufiksalnij slovotvir LeksikaBiloruska mova za svoyim leksichnim skladom genetichno najblizhcha do ukrayinskoyi movi priblizno 84 spilnoyi leksiki Tomu v biloruskij ta ukrayinskij movah ye velika kilkist sliv zi shozhim znachennyam i zvuchannyam aytorak vivtorok bachyc bachiti brahac brehati blakitny blakitnij dzyakuj dyakuyu nadzeya nadiya pavazhac povazhati pershy pershij svyata svyato hvilina hvilina hmarachos hmarochos shpak shpak shchyry shirij tosho Hocha ye slova z inshim znachennyam napriklad ukr bagattya bil vognishcha a ukr bagatstvo bil bagacce chi ukr galasuvati bil guchna krychac a ukr golosuvati bil galasavac Osnovnij plast leksiki suchasnogo biloruskoyi movi skladayut slova sho zbereglisya z chasiv praslov yanskoyi davnoruskoyi ta ruskoyi mov Grupa sliv sho vzhivayetsya v biloruskij movi i maye slov yanske pohodzhennya v inshih movah ne vikoristovuyetsya v ukrayinskij movi vikoristovuyetsya cherez spilnu rusku movu sho bula yedinoyu movoyu dlya suchasnih bilorusko ukrayinskih teritorij u skladi Velikogo Knyazivstva Litovskogo abo nosit arhayichnij harakter vezha vezha volat veleten vabic vabiti astrog tyurma abyrac miritisya syabra drug gaspadar gospodar i inshi Priblizno z XIII stolittya biloruska mova formuyetsya i rozvivayetsya yak samostijna mova Okremij shar leksiki suchasnoyi movi skladayut slova yaki zarodilisya v cej period Osnovna masa cih sliv utvorena na bazi spilnoslov yanskih korinnih morfem iz vikoristannyam riznih afiksiv dryvotnya drivitnya zolak zoryanicya abalonka vikonne sklo snedanne snidanok vetraz vitrilo skarynka kirka padarozhzha podorozh Ponad desyat mov svitu ye dzherelami zapozichen biloruskoyi movi zokrema polska nimecka latvijska litovska ta rosijska movi Intensivni vidnosini z litovcyami obumovleni geografichnim susidstvom i bagatovikovim spivisnuvannyam v odnij derzhavi stali prichinoyu formuvannya v biloruskij movi plasta leksiki litovskogo pohodzhennya Z litovskoyi movi v bilorusku movu prijshli taki slova yak klunya sviran aruda girsa namitka rymscic rupec zhuda gruca Litovske pohodzhennya mayut deyaki biloruski toponimi Ashmyani Gudogaj Zhuprany Yuracishki Luksha Rozvitok biloruskoyi movi v umovah bilorusko polskogo dvomovnosti protyagom majzhe chotirohsot rokiv stalo odniyeyu z prichin velikoyi kilkosti polonizmiv u biloruskij movi osoblivo intensivno polska leksika zapozichuvalasya pislya Lyublinskoyi uniyi i utvorennya Rechi Pospolitoyi Polske pohodzhennya mayut taki slova yak blakitny enchyc slup nakont sukenka nedavyarak videlcy znyanacku vyandlina ksyondz parenchy pendzal dashchentu Cherez polsku movu v bilorusku pronikli bagato latinizmiv i germanizmiv z drugoyi polovini XVI stolittya v zv yazku z rozshirennyam roli latini v suspilnomu i kulturnomu zhitti na teritoriyi Bilorusi biloruska mova zbagatilasya pryamimi zapozichennyami U suchasnij movi latinske pohodzhennya mayut termini pov yazani z suspilno politichnoyi ta socialno ekonomichnoyi sfer zhittya nauki osviti mistectva administracyya dakument kamisyya sakratar statut arenda ganarar kaaperacyya kantrakt ekanomiya medycyna prafesar student ekzamen versh koler litara nota arnament tekst fabula U XVI XVII stolitti z polskogo v biloruskij pronikli takozh slova italijskogo kapitan kareta koydra limon palac salatu francuzkogo vizit draguniv kanvoyu karabin marsh mushket partfel cheskogo brama garcavac kaptur myashchanin pracyuyu i ugorskogo gajduk gusar Magerkah sharenga pohodzhennya Germanizmi do biloruskoyi leksiki potraplyali cherez nimeckih torgovciv remisnikiv i vijskovih fahivciv yaki zaproshuvalisya u Velike Knyazivstvo Litovske Sered suchasnih germanizmiv biloruskoyi movi slova sho nalezhat do remesel budivnictva vijskovoyi spravi torgivli kafel stal shtaba majstar kosht funt lancug lihtar brovar cegla farba plyac dah krama cebar cybulya varta mulyar U XIV XVII stolittyah bilorusku movu popovnyuvavsya leksikoyu tyurkskogo pohodzhennya v rezultati kontaktiv naselennya teritoriyi Bilorusi z predstavnikami tyurkskih narodiv a takozh cherez rosijsku ukrayinsku i polsku movi Z togo chasu zbereglisya tyurkizmi sho nalezhat perevazhno do pobutovoyi sferi arshyn atlas barsuk barysh kaypak kaftan harch sharavary FonetikaDokladnishe Biloruska fonetika Fonetika biloruskoyi movi chastkovo shozha na fonetiku ukrayinskoyi movi rosijskoyi ta polskoyi Golosni zvuki Vokalizm u biloruskij movi predstavlenij shistma golosnimi fonemami Pidnyattya RyadPerednij Serednij ZadnijVerhnij i ɨ u Serednij ɛ ɔ Nizhnij a U biloruskij movi nayavni yak i v ukrayinskij 6 golosnih zvukiv yaki poznachayut literami Aa MFA a blizkij do ukrayinskogo a MFA ɑ Ii MFA i yak v ukrayinskij movi Oo MFA ɔ yak v ukrayinskij movi Uu MFA u yak v ukrayinskij movi Yy MFA ɨ blizkij do ukrayinskogo i MFA ɪ Ee MFA ɛ yak v ukrayinskij movi Golosni zapisuyutsya yak pravilo za fonetichnim principom Prigolosni zvuki Sistema konsonantizma biloruskoyi movi narahovuye 39 prigolosnih fonem sered yakih u zalezhnosti vid dzherela zvuku vidilyayut dvi grupi sonorni i shumni prigolosni Zalezhno vid uchasti golosovih zv yazok shumni prigolosni dodatkovo podilyayutsya na dzvinki i gluhi Za sposobom utvorennya zvuku shumni prigolosni dilyatsya na zimkneni shilinni i zimkneno shilinni zimknenij zvuk perehodit u shilinnij Sonorni prigolosni v svoyu chergu vidilyayut nosovi bokovi i drizhachi a takozh zvuki j i w ale voni ne popadayut ni v odnu z nazvanih grup Oznaki Gubni Zubni Yasenni Retrofleksni Palatalizovani Labiovelyarni ZadnoyazikoviTverdi M yaki Tverdi M yaki Tverdi M yaki M yaki Tverdi Tverdi M yakiNosovi m mj n n j Prorivni p b pj bj t d k g kj gj Afrikati t s d z t s j d z j ʈ ʂ d ʐ Frikativni f v fj vj s z s j z j ʂ ʐ x ɣ xj ɣj Aproksimanti ɫ ɫ j j w Drizhachi r V oblasti prigolosnih zvukiv vidilyayutsya nastupni fonetichni zakonomirnosti Pislya golosnih apostrofa literi y rozdilovogo m yakogo znaka j na pochatku sliv pid presuvannim litera i poznachaye zvuki ji Ukraina Ukra ji na verab i verab ji salayi salay ji inej ji nej Palatalizovani t j ta d j peretvoryuyutsya na vidpovidni palatalizovani afrikati t s j i d z j cyabe tebe dzeya diya Yak i v rosijskij movi t s ʂ ʐ stali tverdimi v usih vipadkah hlopcy hlopci myshy mishi nazhy nozhi M yaki t s j i d z j utvorilisya na miscyah m yakih t j ta d j zhyccyo zhittya dzesyac desyat cherguvannya parnih dzvinkih i gluhih prigolosnih pered zgodnim sho mayut protilezhnij harakter dzvinkosti gluhosti gry p ki gry b a lyo h ka lyo g enki pro z ba pra s ic ka z ba ka s ic sto h sta g i vo s va z y pered m yakimi prigolosnimi parni tverdi prigolosni cherguyutsya z vidpovidnimi m yakimi prigolosnimi ra z bic ra z dac k vya s ne vya s na d z ve d v a cherguvannya svistyachih i shiplyachih sh shytak sshytak mye c sya myeshsya u kinci slova abo pered prigolosnim zvuki v vj ɫ pislya golosnih perehodyat u w karo y ka karo y karo v a pasta y lyu sta v ic sho y k vo y k v oficijnomu pravopisi prigolosni n jn j ɫ jɫ j z jz j s js j d z jd z j t s t s ʐʐ ʂʂ ʈ ʂʈ ʂ u poziciyi mizh golosnimi nasenne golle grazzyu kalosse suddzya svaccya zbozhzha uzvyshsha nochchu Nagolos Nagolos u biloruskij movi dinamichnij i vilnij Najbilsh harakternoyu osoblivistyu nagoloshenogo skladu ye protyazhnist golosnogo zvuku Nagoloshenij sklad mozhe perebuvati v bud yakij poziciyi vid pershogo do ostannogo ma kavinka paty lica perane sci zasumava c a takozh vipadati na rizni morfemi korin ve zci prirostok vy vezci narostok scyazhy nka zakinchennya vyazu Pri slovozmini nagolos mozhe perehoditi z odniyeyi morfemi na inshu dvo r na dvary vada vo dy hadzi c vyho dzic Yak pravilo kozhne znamenne slovo biloruskoyi movi maye odin nagolos prote v skladnih slovah sho skladayutsya z dekilkoh osnov mozhliva poyava drugogo dodatkovogo nagolosu Zazvichaj pobichnij nagolos mensh viraznij i padaye na pershu chastinu slova mno gakalyaro vy ilno valakno Na vidminu vid rosijskoyi movi biloruski nagolosi praktichno nikoli ne padayut z imennika na prijmennik na vadu za vu ha ridkisni vinyatki za nach so snu Nagolos u biloruskij movi mozhe rozriznyati slova za yih leksiko gramatichnim znachennyam pa myac pam yat pamya c pom yati ka ra kara kara kora kava li kuvali diyeslovo kavali kovali imennik a takozh rozriznyati formi sliv sushy c sushiti diyejmennik su shyc sushit osobista forma bra tam bratom orudnij vidminok odnina brata m bratam davalnij mnozhina Za dopomogoyu nagolosi mozhliva peredacha dodatkovoyi emocijnoyi emfatichnoyi informaciyi Ortoepiya Zakriplennya ortoepichnih pravil biloruskogo literaturnoyi movi pochalosya v XX stolitti U kinci XIX biloruska mova she ne mala yedinoyi sistemi pisma Vidpovidno buli vidsutni i strogi normi vimovi yaki sformuvalisya i zakripilisya znachno piznishe nizh normi pravopisu Osnovu normativnoyi vimovi biloruskogo literaturnoyi movi stanovlyat serednobiloruski govori dlya yakih harakterni pevni spilni risi akannya dzekannya i cekannya vikoristannya frikativnogo ɣ i korotkogo w asimilyativnu m yakist Na rozvitok norm usnogo movlennya vplinulo stanovlennya biloruskoyi orfografiyi v yakij bagato pravil zasnovani na fonetichnomu principi i vidpovidayut vimovi Pevnu rol zigralo i rozshirennya sferi vikoristannya usnogo literaturnogo movi u 1920 roci vidkrivsya Biloruskij derzhavnij teatr u Minsku v 1926 roci Drugij biloruskij derzhavnij teatr u Vitebsku zbilshilasya chiselnist navchalnih i kulturno prosvitnickih ustanov Do 30 h rokiv XX stolittya vidbulasya stabilizaciya norm vimovi biloruskogo usnogo literaturnoyi movi AbetkaDokladnishe Biloruska abetka Biloruska latinka ta Instrukciya po transliteraciyi biloruskoyi movi Z radyanskih chasiv oficijno vikoristovuyetsya lishe kirilichnij biloruskij alfavit Tradicijnij latinskij alfavit sho vikoristovuvavsya u Velikomu Knyazivstvi Litovskomu Rosijskij Imperiyi ta Biloruskij Narodnij Respublici zaraz vikoristovuyetsya v osnovnomu za mezhami Bilorusi v diaspori transliteraciyi imen i prizvish a takozh na deyakih pokazhchikah i kartah zokrema Google Maps Biloruski tatari vikoristovuvali arabsku abetku dokladnishe divis Kitabi Biloruska abetka maye unikalnu sered slov yanskih narodiv literu Ўy Ŭŭ zvuk w takozh ye v ukrayinskij i polskij movah U biloruskij abetci nemaye liter yi i sh ta odnak voni zapisuyutsya yak i y shch ta apostrof pislya pristavok yaki zakinchuyutsya na prigolosnu pered e yo yu ya nagoloshenim i Pislya b v m p f zadnoyazikovih ɣ g k x zubnih d i t i drizhachogo r pered literami e yo i yu ya Takozh zaboronena zamina literi yo na e v ortografiyi yak u rosijskij movi Bukvospoluchennya dzh i dz vvazhayutsya digrafami U klasichnomu pravopisi takozh prisutnya rekomendovana litera g yaka peredaye zvuk g bukva g u biloruskij peredaye zvuk ɣ A a B b V v G g G g D d Dzh dzh Dz dz E e Yo yo Zh zh Z z I i J j K k L lM m N n O o P p R r S s T t U uЎ y F f H h C c Ch ch Sh sh Y y E e Yu yu Ya ya A a B b C c C c C c D d Dz dz Dz dzDz dz E e F f G g H h Ch ch I i J jK k L l L l M m N n N n O o P pR r S s S s S s T t U u Ŭ ŭ V vY y Z z Z z Z z Vidomij pismennik movoznavec samouk Karus Kaganec rozroblyav vlasnij proyekt alfavitu Vidomi biloruski movoznavci Yazep Losik i Yan Stankevich u svoyih piznishih pracyah zaproponuvav zovsim inshu formu alfavitu z obov yazkovoyu literoyu g yaka funkcionuye u tradicijnomu pravopisi yak rekomendovana v oficijnomu yiyi vzhivannya ne peredbacheno U 1926 roci pid chas akademichnoyi konferenciyi z reformi biloruskogo pravopisu ta abetki propoziciyu zaminiti literu e na literu ye a literu y na literu i bulo vidhileno Dlya bilsh detalnogo rozglyadu propozicij bula stvorena Grafichna komisiya yaka virishila zaminiti digrafi dz i dzh serbskimi literami ђ i ћ zaminiti literu j literoyu j i vikoristovuvati yiyi dlya poznachennya serednopidnebinnogo zvuku j zalishayuchi literi e yo yu ya lishe dlya golosnih zvukiv ta m yakosti poperednogo prigolosnogo zvuku Odnak prijnyati konferenciyeyu rezolyuciyi pro reformu biloruskogo pravopisu ta grafiki ne nabrali chinnosti Todi pochalas kampaniyi z rozkrittya nacion demokratizmu i konferenciyu harakterizuvali yak z yizd biloruskih nacionalistiv ta kontrrevolyucioneriv Piznishe bagato uchasnikiv buli nezakonno represovani Maket biloruskogo alfavitu Stankevich 1962 Oo Aa Ee Bb Gg Gg Hh Dd Ee YoyoYaya DZdz DZhdzh Zz Zhzh Ii Jj Kk Ll MmNn Pp Rr Ss Shsh Tt Vv Uu Ўy Ff Cc Chch Yy YuyuPravopisDokladnishe Klasichnij pravopis biloruskoyi movi Narkomivka Reforma biloruskogo pravopisu 1933 roku ta Pravila biloruskoyi ortografiyi ta punktuaciyi 2008 roku Zaraz poshireni dva pravopisi biloruskoyi movi Oficijna ortografiya Narkomivka bula pid chas radyanskoyi vladi nablizhena do rosijskoyi movi odnak same cej variant vivchayut u shkoli tomu bilshist lyudej znajoma same z nim Ostannyu reformu oficijnogo pravopisu bulo provedeno 2007 roku zgidno z neyu zamist Tokio i cyanshanski bude pisatisya Tokia i cyanshanski Klasichna ortografiya Tarashkevicya gruntuyetsya na gramatici Bronislava Tarashkevicha vidana 1918 roku oficijno vzhivalasya do 1933 roku ta tomu yiyi chasto nazivayuttarashkeviceyu Yiyi bulo kodifikovano 2005 roku prote v dokumenti ye dekilka neodnoznachnih rishen napriklad vikoristannya y dlya peredachi w u zapozichennyah sho stvoryuye vinyatki pri vikoristanni y Klasichna ortografiya peredaye asimilyativnu m yakist prigolosnih okrim ɣ g k x yaki zapisuyut yak g g k h napriklad scyag pismennik u toj chas yak oficijna tilki etimologichnu scyag ale pismennik Shozhe pravilo isnuye i shodo podvijnih m yakih prigolosnih s j z j t s j d z j sonornih ɫ j n j napriklad syonnya syonnya navakolle navakolle razviccyo razviccyo vyzvalenne vyzvalenne Takij pidhid daye zmogu vikoristovuvati menshe liter dlya zapisu slova prote robit zapisani slova podibnimi do rosijskih Chasto oficijni varianti zapozicheno z rosijskoyi movi a klasichni z polskoyi litovskoyi chi inshih yevropejskih mov U klasichnij ortografiyi prisutnya neobov yazkova litera G yaka peredaye vibuhovij zvuk g v biloruskij movi transliteraciya liter la lo i lu yak lya lyo i lyu napriklad aeraplyan glyobus metalyurgiya okrim anglicizmiv poslidovne peredavannya b yak b a 8 yak t napriklad Arabiya bibliyateka mitalyogiya transliteraciya diftongu eu cherez ey ey yay napriklad Eyropa transliteraciya tr i dr cherez tar dar litar centar Alyaksandar Zubni prigolosni d t s z pered perednimi golosnimi ɛ i v oficijnomu pravopisi v osnovnomu tverdi t i d a s i z vimovlyayutsya m yako napriklad dyvan tygr signal fizika kazino apelsin Odnak u klasisichnomu pravopisi zvuki s z zalishayutsya tverdimi na pochatku a inodi i v seredini slova hocha v inshih vipadkah s z peredayutsya perevazhno m yako sygnal fizyka kazino apelsin Zvuki b v m p f n pered golosnimi speredu ɛ perevazhno m yaki napriklad abanent universitet kabinet metrapaliten muzej sekcyya pensiyaner debet a v klasichnomu pravopisi v osnovnomu tverdi abanent universytet kabinet metrapaliten muzej sekcyya pensyyaner debet Okremo bulo zrosijsheni leksemi napriklad geografichni leksemi v klasichnomu pravopisi napriklad Mensk Angelshchyna Vugorshchyna Nyamechchyna Gishpaniya Letuva j Raseya v oficijnomu pravopisi stali Minsk Angliya Vengryya Germaniya Ispaniya Litva Rasiya j inshi Ce stosuyetsya yak i leksem biloruskogo pohodzhennya adsotak pracent adbyvacca tachycca vajskovy voinski imenna menavita skasavac admyanic sklasci sastavic rabunak grabezh umova varunak namaganni vysilki tak i leksem inshomovnogo pohodzhennya pasol ambasadar faktar chynnik karta mapa vadzicel kiroyca asceragacca apasacca geraizm doblesc ugoda zdzelka cyagnik poezd ta inshi Inodi mozhna zustriti takozh gramatichni vidminnosti napriklad u klasichnomu varianti mozhna utvoryuvati sintetichnu formu majbutnogo chasu rabicmu zamist analitichnoyi budu rabic ta inshi vidminnosti Fonetika ta ortografiya Oficijnij KlasichnijAlfavitLitera g vidsutnya Cikavo sho v literaturnij biloruskij movi vibuhovij zvuk g i jogo m yakij ekvivalent gʲ vimovlyayetsya v biloruskih zvukospoluchennyah z g d z g d ʐg anek g dot vak g zal pak g gayz vo zg ry ma zg i ro zg i abry zg ly bra zg ac plyavu zg ac ve dzg ac dzhg ac ek g zamen ek g sgumacyya i y sheragu pazychannyay g anak g arset g valt g zyms g onta g uzik a g rest g er g etac cu g li shva g er ta inshi odnak literi nemaye Ce dalo pochatok restavraciyi u HH stolitti vzhivannya literi g yaka vzhivalas u starobiloruskij movi U vlasnih nazvah iz neslov yanskoyu leksichnoyu osnovoyu vibuhovij g tradicijno vimovlyayetsya biloruskoyu movoyu yak frikativnij g zberezhennya g u vimovi ne kvalifikuyetsya yak porushennya ortoepichnoyi normi G arybaldzi ta G arybaldzi G renlyandyya ta G renlyandyya G yote ta G yote G ibraltar i G ibraltar U versiyi normalizaciyi klasichnogo pravopisu 2005 roku ye neobov yazkova litera g yaka poznachaye vibuhovij zvuk g pri zasvoyenni inozemnih vlasnih imen Napriklad Gaza Gambiya Gent Gibraltar Gitlin Agra Arlingtan Redyng i t d Spisok Agra Agyust Angola Argentyna Arlingtan Aygust Aygsburg Big Ben Bugacci Bekinggem Berggof Belgrana Vashyngton Viktor Yugo Vyurtemberg Gaaga Gajdelberg Gaj Gas Gaza Gabryelya Galac Galyua Gambiya Gays Gaskon Garybaldzi Galgota Gayana Gejl Gelera Gervyaty Gent Gyobels Gyote Ggaty Gibraltar Giyom Gitlin Gotlyand Goccy Goya Gelap Gertyn Gery Grande Grenobl Grenlyandyya Grejvez Glazga Gudyin Gyandzha Irving Kipling Krojcberg Lengli Long Ajlend Lyuksemburg Majningen Megi Niyagara Pitagor Pitsburg Pedyngtan Roling Stoynz Rugen Redyng Regensburg Turyngiya Tynis Myagi Sigitas Gyada Sijg Fogel Heneral Belgrana Uganda Ebinggayz ta in Poznachennya asimilyuyuchoyi m yakosti prigolosnihSkasuvano poznachennya asimilyativnogo pom yakshennya prigolosnih Napriklad zyava dzve svet sneg spevy sfinks scyag byassnezhny bundesliga dyslyakacyya myusli radasc rascvisci ekslibrys na vyspe u zmesce Smit Scyapan Kascyushka Lesli Shekspir zver zdzek razbic spaznicca u arganizme na pryzbe pry spazme Zbigney Zviyad Zmicer zhalezze j zyalezze palozze boyazzyu drobyazzyu myazze ad myazga povyazzyu Vyazze Padbyarezze taksama y korani zzyac zazzyac zzyanne kalosse peranosse vossyu gussyu ryssyu Palesse z Belarussyu asyarodzdze sudzdzya medzdzyu moladzdzyu roynyadzdzyu Zabrodzdze Lodzdzyu Moychadzdzyu Poznachayetsya m yakim znakom okrim g g k h Napriklad zyava dzve svet sneg spevy sfinks scyag byassnezhny bundesliga dyslyakacyya myusli radasc rascvisci ekslibrys na vyspe u zmesce Smit Scyapan Kascyushka Lesli Shekspir zver zdzek razbic spaznicca u arganizme na pryzbe pry spazme Zbigney Zviyad Zmicer Shozhe pravilo isnuye i shodo podvijnih m yakih prigolosnih s j z j t s j d z j sonornih ɫ j n j vinyatok shiplyachi ʐ ʂ ʈ ʂ zamezhzha Padlyashsha dalechchu zyalezze boyazzyu drobyazzyu myazze ad myazga povyazzyu Vyazze Padbyarezze taksama y korani zzyac zazzyac zzyanne kalosse vossyu ryssyu Palesse z Belarussyu asyarodzdze sudzdzya medzdzyu moladzdzyu roynyadzdzyu Zabrodzdze Lodzdzyu Moychadzdzyu Asimilyativne pom yakshennya poshiryuyetsya na prijmenniki z bez byaz praz ceraz z verayu byaz slyoz praz les ceraz setku z yunakom byaz ih praz yormy ceraz yalinu z Inayu byaz Yanki praz Elnyu ceraz Yurmalu Fonetichnij princip u pravopisiZdebilshogo obmezheni nenagoloshenimi golosnimi Napriklad mehanizm stagoddze ne tolki teatr Poshirenij u tomu chisli na prigolosni ta na stiku morfem Napriklad mehanizam stagodzdze nya tolki teatar Transliteraciya zapozichenih slivTransliteraciya liter la lo i lu Transliteraciya ɫ perevazhno tverda Napriklad galantareya globus parlament plagiyat plan logika lampa metalurgiya navela Platon Sprava v tomu sho v polskij movi same prosta bukva L poznachaye m yakij zvuk a bukva L tverdij A sered mov iz latinskim alfavitom pri zapozichenni sliv napisannya yih prijnyato ne zminyuvati Tomu vishe zaznacheni slova polskoyu movoyu pishutsya yak Lampa Parlament Plan a ci slova do ruskoyi movi buli zapozicheni z polskoyi movi U 1933 r vcheni Institutu movoznavstva nazvali propoziciyu pro vvedennya cih norm tendenciyami Velikoyi Derzhavi vkazavshi sho ce harakterna rosijska vimova Transliteraciya m yakogo ɫ j u slovah zahidnoyevropejskogo pohodzhennya za vinyatkom bilshosti anglicizmiv U zapozichennyah z inshih mov vin transliteruyetsya zalezhno vid tverdosti abo m yakosti zvuku movoyu dzherelom Napriklad akulyary aeraplyan balyans galyantareya glyobus glyadyyatar parlyament plyagiyat plyan lyogika lyabaratoryya lyayreat metalyurgiya navelya Plyaton Spisok l a lya lyavanda lyazaret lyakmus lyaguna lyak lyakuna lyambda lyamec lyampa lyamus lyapis lyapsus lyarva lyasyon lyayreat lyafet akulyary atlyant bakalyayr balyada blyandynka blyank blyaha glyadyyolyus glyadyyatar glyazura glyandy glyanec drushlyak deklyaracyya defilyada klyavish a klyamka klyasa ad classis zh r klyasyk klyashtar makulyatura plyaban plyaga plyagiyat plyazh plyazma plyakat plyama plyan plyaneta plyast plyastylin plyatforma plyac plyacdarm plyackarta plyacenta plyashka stelyazh tabulyacyya shkarlyatyna shlyagbaym shlyaga shlyager shlyambur shlyang shlyafrok l ɔ lyogika lyodzhyya lyozha lyozung lyok lyokaj lyos lyocman lyoh alkalyoid balyon blyok glyobus paliglyot dyplyom kalyokviyum klyosh plyomba rulyon salyon tuberkulyoz falklyor filyozaf flyoksy flyor flyora flyot hlyorka celyulyoza l u lyuza lyuidor lyuk lyuks lyumbaga lyumpen lyunatyk lyupa lyustra lyustracyya lyucerna alyur anshlyus blyuza blyuzner velyum glyukoza plyuralizm plyus revalyucyya salyut flyuarescencyya flyuger flyuid flyus shlyuz shlyup Z tverdim ɫ u bilshosti anglicizmiv lava magma ladan lama zhyvyola lancug lacina j adnakaranyovyya lotra lubin blazan blakit blat klon palac salata balt bolt gvalt zalp katafalk malpa kshtalt saldat falda Baltyka Lazar Larysa Transliteraciya liter b beta ta 8 teta u grecizmahPeredavannya chastkovo b yak v a 8 yak f tak zvane chitannya Rojhlina i chastkovo b yak b a 8 yak t tak zvane chitannya Erazma Napriklad abat alebastr arab Araviya bazilika bibliyateka bazalt Vavilon varvar Varvara Vizantyya vakhanaliya Vifleem d yabal simval Favor Fivy Heruvim arfagrafiya Afiny dyfiramb mif Myafodzij matematyka Pifagor rytm teatr tealogiya teoryya Favor Fesaliya Fivy efir Efiopiya Z odnogo boku f buv vvedenij u bilorusku movu razom iz inozemnimi slovami dosit davno i zaraz vikoristovuyetsya v biloruskih dialektah z inshogo boku vazhko chitko skazati pro tu chi inshu vimovu zvukiv u starodavnih movah i suchasna problema v movi polyagaye ne u vimovi okremih sliv a u poshuku spilnoyi tradiciyi pisma na yaku v Bilorusi vplinuli rizni sistemi pisma Francisk Skorina odin iz pershih vidavciv u Shidnij Yevropi u svoyih knigah vikoristovuvav yak reuklinivsku tak i erazmijsku sistemi hocha reuhlinivska vimova bilsh shiroko vikoristovuvavsya Skorinoyu Prikladi Ѳedosij Ѳemian Matѳei Esѳer Iyudiѳ Ruѳ slid chitati z f ale slova aritmetika temian Yiyudit slid bulo chitati z t Poslidovne peredavannya b yak b napriklad abat alfabet alyabastar Ambon arab bazilika bibliyateka bazalt Babilyon barbar Barbara Bartalamej bazylyanin bakhanaliya gabraj i gabrej d yabal lyambda sybilya symbal rabit Tabor Teby Herubim Arabiya Arabijskaya pustelnya Bizantyya Liban u biblijnomu znachennya ambroziya Abel Babilyon Bibliya Betleem i pohidni batlejka Rebeka Ta poslidovne peredavannya 8 yak t napriklad algarytm artagrafiya artadoks artaped arytmetyka Aton Ateny Bartalamej Barysten Betleem bibliyateka dytyramb Demasten Karynt katedra lyagarytm maraton Marta matematyka metad mit mitychny mitalyogiya Myatod patas patetyka Pitagor Pitagor rytm teatar tealyogiya teoryya Tesaliya eter Etyyopiya prote ryfma avtori akademichnih movnih proyektiv 1930 i 1933 rr proponuvali dotrimuvatisya ciyeyi normi transliteraciya b yak b ta 8 yak t takozh vikoristovuvalas u starobiloruskij movi v XV XVII stolittya dѧbl dѧbl barbar aritmetyka ѡrtokgraѳeѧ a takozh biloruskoyu movoyu XIX stolitti dyabal symbol Transliteraciya greckogo diftongu ey ta latinskogo diftongu eu Chastkovo cherez ey chastkovo cherez ey Napriklad Eyrypid i Eyrypid ale tilki Eyropa eykaryyot eyfaniya ale ejfaryya lyaykoniya ale lejkacyt Poslidovno peredavannya diftongu eu cherez ey ey yay Napriklad Eyrypid Eyropa eykaryyot eyfaniya eyfaryya lyaykoniya leykacyt Transliteraciya tr i dr U zapozichennyah iz kincevim tr dr pishutsya tr dr alyabastr arkestr litr metr monstr pedyyatr pyupitr reestr sekvestr teatr centr aleandr dekaedr skafandr sydr cylindr Alyaksandr U zapozichennyah zamist kincevogo tr dr vidpovidno do vimovi pishutsya kombinaciyi tar dar alyabastar arkestar litar metar monstar pedyyatar pyupitar reestar sekvestar teatar centar aleandar dekaedar skafandar sydar cylindar Alyaksandar Yaksho pri zmini slova abo v pohidnih slovah ci poyednannya z yavlyayutsya pered golosnoyu skladova znikaye kadar kadravac kadastar pavodle kadastru metar sto metray pedyyatar pedyyatryya spektar spektralny semestar u semestry filtar byaz filtra fetar fetravy U netradicijnih vlasnih nazvah tr dr pishutsya bez golosnogo Notr Dam Sartr U deyakih zapozichennyah golosna mizh t d i r ne vstavlyayetsya tomu vona zberigayetsya nezalezhno vid togo yakij zvuk chi prigolosnij stoyit za r arandatar arandatara dyrektar dyrektara ambasadar ambasadara kondar kondara Zubni prigolosni d t s z pered perednimi golosnimi ɛ i V osnovnomu pidtrimuyetsya tverdist t d a s z vimovlyayetsya m yako Napriklad dyvan tygr signal fizika kazino apelsin U 1957 roci bulo vvedeno m yaku vimovu d t pered zakinchennyami in ir yor eec ejski v oficijnij movnij normi karancin kamandzir akcyor gvardzeec indzejski sho zavzhdi vimovlyayutsya tverdo V osnovnomu zberigayetsya tverdist d t Zvuki s z zalishayutsya tverdimi na pochatku a inodi i v seredini slova v inshih vipadkah s z peredayutsya perevazhno m yako Napriklad dyvan tygr sygnal fizyka kazino apelsin Spisok dyvan dyviziya dyeta dyzajn dyzel dyskusiya dyhtoyny dyyarama indykt neadym radyska syndykat indyk medyk medycyna medychny synodyk bandyt kredyt erudyt Dyzhon Dykenz Dynama Dyyana Adys Abeba Kandyd Mobi Dyk Sardyniya Tucydyd Edyp tygr a tylda tyran tytla tytry tytul tyfus artyshok bastyyon dyptyh martyralyog pasatyzhy prestyzh agnostyk analityk antyseptyk aytentyk batyk butyk lyunatyk mastyka mistycyzm neyratychny optyk palityk paralityk plyastychny praktycyzm synoptyk tearetychny intym santym apetyt atyt mastyt Tybet Tylzha j Tylzyt Tyrana Tymor Arktyka Atlyantyda Atyla Matylda zygzag zygota minezynger ftyvazyd muzyka m yuzykal ryzyka fizyk halenzym enzym vizyt depazyt kampazytar keramzyt parazyt tranzyt Zygmunt Zynger Izyda Nemezyda Syzyf sygnal sygnet sydar sylikatny symfoniya synod synonim synhronny syrop systema sytuacyya psyhalyogiya aksyd persydzki klyasyk klyasycyzm klyasychny leksykon taksychny maksymum ale Maksim baksyt epaksyt Sydnej Syleziya Sycyliya Symon U nekatoryh pazychannyah z s zamacavalisya yak cvyordyya i paslya ih pishacca y karmazyn kuzyna magazyn razynki ekzyl yak myakkiya i paslya ih pishacca i krakadzil lacina j vytvornyya persik salcison silas Buracina Cit ale Tytus u t l z prychyny pazbyagannya amanimii Dzina imya dyna adzinka vymyarennya sici syty syci ad syc sytasc spazhyva j snitka cik medychny termin tkanina dreva tyk ad tykac V inshomovnih sufiksah sliv zi slov yanskoyu tvirnoyu osnovoyu zazvichaj pishut i gusit pabyadzit hvascizm hvascist s z b v m p f n pered golosnimi speredu ɛ Perevazhno m yaki varianti Napriklad abanent universitet kabinet metrapaliten muzej sekcyya pensiyaner debet U 1933 r vcheni Institutu movoznavstva nazvali propoziciyu pro vvedennya cih norm tendenciyami Velikoyi Derzhavi vkazavshi sho ce harakterna rosijska vimova V osnovnomu tverdi varianti Napriklad abanent universytet kabinet metrapaliten muzej sekcyya pensyyaner debet Spisok abanent argument bryzent dakument kampliment parlyament pergament reglyament sakrament tastament Vincent Sent Vinsent ale momant abver buldozer bufer belveder vinchester grejder dyzajner kamposter kater krater lider ober piyaner revalyucyyaner skaner trener shofer Karter Ma nchester Osher Rodzher Rojter Fisher debet katet partamanet universytet epitet Samerset u kinci neviznachenih sliv krim poziciyi pislya k l andante galife kaberne kashne pensne pa de de rebe rename frykase shympanze ese Bize Gamkrelidze de Kaster Kande Mao Dze dun Masne Shevardnadze Poyednannya j z golosnimiV osnovnomu peredayetsya z ustanovchim j ale v toj zhe chas isnuye bagato vinyakiv Napriklad mayor Nyu Jork ezuit mayanez majya Pravila biloruskoyi ortografiyi ta punktuaciyi v 2008 roci zakripili bilsh poslidovnu peredachu j Napriklad Nyu York maya odnak trya radyus ion Vinyatki buli pov yazani z napisannyam vidpovidnih sliv u rosijskij movi Poslidovno cherez j Napriklad mayor Nyu York ezuit mayanez maya tryyo radyyus iyon Morfologiya Oficijnij KlasichnijVikoristannya slovotvorchogo formanta ir yr u diyeslovah iz zapozichenimi osnovamiZberezheno u slovah zapozichenih iz rosijskoyi movi Napriklad farmiravac sankcyyaniravac zamaskiravac buksiravac kamandziravac sumiravac Starobiloruska mova biloruski dialekti ta biloruski slovniki 20 h rokiv ne znayut diyesliv na iravac vpershe cya konstrukciya z yavilasya v zrosijshenomu slovniku Oleksandrovicha vidanomu v 1937 roci Yak zaznachav Mikalaj Vasilevskij u biloruskij literaturnij movi nemaye zhodnogo prikladu shob za dopomogoyu irava diyeslova utvoryuvalis iz vlasne biloruskoyi osnovi Perevazhna bilshist zapozichenih diyesliv vzhivayetsya bez formanta ir yr neharakternogo dlya biloruskoyi movi i vikoristovuyetsya perevazhno u vipadkah koli slid unikati omonimiyi Napriklad farmavac sankcyyanavac zamaskavac shpacyravac vid slova shpacyr buksavac buksiravac vid buksir kamandavac vypraylyac abo delegavac sumavac padsumoyvac Davnya zagalnoslov yanska model rozshirena starobiloruskoyu movoyu vklyuchayuchi utvorennya diyesliv vid zapozichenih slivPoshirennya bezsufiksalnoyi modeli utvorennya imennikiv Napriklad vystuplenne vystup nastuplenne nastup spadzyavanne spadzey Vikoristannya sufiksiv nik shchyk u profesijnih imenah lyudiniPoshirennya sufiksiv chyk shchyk Napriklad zakupshchyk peravozchyk Yak zaznachav Yurij Pacyup sufiks shik nabuv masovo poshirennya za radyanskih chasiv i nabliziv bilorusku movu do rosijskoyi Poshirennya lishe sufiksu nik Napriklad zakupnik peravoznik She v XIX st sufiks nik lnik bezsumnivno perevazhav u formuvanni profesijnih nazv Sistema slovozminiDlya imennikiv cholovichogo i serednogo rodu miscevomu vidminku mnozhini dopustimi tilki fleksiyi ah yah Napriklad u lyasah u palyah Za slovami Stanislava Stankevicha fleksiyi ah yah yak vlastivi rosijskij movi buli shtuchno vvedeni v 1933 roci zamist fleksij oh yoh harakternih dlya biloruskoyi movi Fleksiyi ah yah imennikiv cholovichogo i serednogo rodu miscevomu vidminku mnozhini mozhut zminyuvatisya na oh yoh odnak dopustimi obidva varianti Napriklad u lyasah u lyasoh u palyah u palyoh U rodovomu vidminku mnozhini imennikiv zhinochogo rodu harakterni zakinchennya ej Napriklad magchymascej cyazhkascej suvyazej Ale imenniki z nagolosom na osnovi takozh mozhut vzhivatisya iz zakinchennyam yay Napriklad senazhacej i senazhacyay skronej i skronyay Na dumku S Stankevicha zakinchennya ej ye harakternoyu oznakoyu rosijskoyi movi na vidminu vid zakinchennya yay harakternim dlya biloruskoyi movi U rodovomu vidminku mnozhini imennikiv zhinochogo rodu harakterni zakinchennya yay Napriklad magchymascyay cyazhkascyay suvyazyay Poshirene vikoristannya fleksiyi a rodovogo vidminka odnini 2 yi vidmini U nazvah zhivih imennikiv cholovichogo rodu Napriklad vozhyka vuzha Nezhivi imenniki zalezhno vid znachennya mayut zakinchennya a ya chi u yu Napriklad zavoda instytuta sacyyalizmu abedu Geografichni ta astronomichni nazvi zastosovuyutsya iz zakinchennyam a ya Napriklad Minska Polacka Yak zaznachaye Pavlo Scyacko bazhannya rozdiliti slovoformu na dvi chastini nadavshi odnomu z nih konkretizovanij vidtinok i zakripivshi za nim zakinchennya a rujnuye movnu normu Obmezhene vikoristannya fleksiyi a rodovogo vidminka odnini 2 go vidminyuvannya na korist fleksiyi u Napriklad zavodu instytutu sacyyalizmu abedu Mensku Polacku Shiroke vikoristannya zakinchennya u sered riznih tipiv imennikiv cholovichogo rodu imenniki zbirni diyeslivni z chasovim ta prostorovim znachennyam nazvi organizacij ta ustanov geografichni nazvi tosho zafiksovano v biloruskomu movlenni Vikoristannya tilki skladnogo majbutnogo chasu Napriklad budu rabic budzem rabic Forma prostogo majbutnogo chasu bula viklyuchena z biloruskoyi movi reformoyu 1933 roku Dopustime rozshirennya formi majbutnogo chasu formoyu prostogo majbutnogo chasu harakternoyu dlya pivdenno zahidnih dialektiv Napriklad budu rabic rabicmu budzem rabic rabicmem U ridnomu vidminyuvanni mnozhini imenniki pershoyi vidmini mayut zakinchennya ay yay na osnovi zlittya prigolosnih abo z podovzhennyam prigolosnih v osnovi Napriklad adozva adozv ay vanna vann ay Deyaki imenniki 2 yi vidmini u mnozhini vzhivayutsya z variantnimi zakinchennyami Napriklad tufel tuflyay valyonak valyonkay azyor azyoray drey drevay Rozshirennya fleksiyi oy rodovogo vidminka mnozhini Napriklad slovy sloy slovay movy moy movay Mozhlive vikoristannya v orudnomu vidminku odnini v paradigmi 3 go shilyannya fleksiyi 2 yi vidmini Napriklad Belarussyu Belarusyaj z maci z maceraj Mozhlive vikoristannya v formah miscevogo vidminka odnini 1 go vidminyuvannya fleksiyi u Napriklad u ceni u cenyu u Faystuse u Faystusu Sintaksis Vidminnosti zdebilshogo isnuyut u prijmennikah Oficijnij KlasichnijZmini v konstrukciyah iz prijmennikom paVariantne pa davalnij abo miscevij vidminok Prikladi pa futbolu pa futbole pa vyzvalennyu pa vyzvalenni Unifikovane pa miscevij vidminok Prikladi pa futbole pa vyzvalenni Vibir prijmennikivZoseredzhennya na rosijskomu sintaksisi vklyuchayuchi nadmirne vikoristannya prijmennika pa Prikladi pa myascovamu chasu pa zaprashennyu kamitet pa spravah pa prychyne ale paslya vajny Vikoristannya biloruskih modelej Prikladi pavodle myascovaga chasu na zaprosiny kamitet u spravah z prychyny ale pa vajne U biloruskij movi isnuye velika sinonimiya prijmennikovih konstrukcij viklikana znachnoyu rizniceyu mizh shidnimi i zahidnimi biloruskimi dialektami Leksokologiya Vidminnosti v leksikologiyi mayut harakter ocinki konkretnogo vikoristannya v okremih vipadkah ale yak pravilo zalezhat vid viboru slovnikovogo zapasu samimi nosiyami movi Vibir ortografiyi tut vidigraye dosit neznachnu rol i navedeni nizhche osoblivosti u shirokomu rozuminni mozhut vikoristovuvatisya nosiyami movi nezalezhno vid vikoristovuvanoyi ortografiyi Oficijnij KlasichnijGeografichni nazviU bilorusku movu bulo vvedeni rosijski toponimi pererobleni na biloruskij maner Prikladi Minsk Angliya Brest Vengryya Germaniya Grodna Eyropa Ispaniya Litva Maladzechna Navagrudak Rasiya Efiopiya j inshi Zberezhennya istorichnih toponimiv Prikladi Mensk Angelshchyna Berasce Vugorshchyna Nyamechchyna Garodnya Eyropa Gishpaniya Letuva Maladechna Navagradak Raseya Etyyopiya j inshi Leksemi inshomovnogo pohodzhennyaU rezultati zrosijshennya Bilorusi v bilorusku movu sho zastosovuvalas u BRSR bulo vvedeno znachnu kilkist rosijskoyi leksiki Prikladi asceragacca apasacca geraizm doblesc ugoda zdzelka cyagnik poezd A Pacehina stverdzhuye sho z metoyu zvilnennya biloruskoyi movi vid rosiyanizmim aktivizuyetsya zapozichennya z polskoyi movi prichomu neobov yazkovo polskih leksem Prikladi pasol ambasadar faktar chynnik karta mapa vadzicel kiroyca Leksemi biloruskogo pohodzhennyaVvedennya sliv iz biloruskim korinnyam ale strukturoyu rosijskoyi movi do biloruskoyi movi sho vikoristovuyetsya v BRSR a takozh zamina znachen biloruskih sliv znachennyami podibnimi za zvuchannyam do sliv rosijskoyi movi Prikladi adsotak pracent skasavac admyanic sklasci sastavic rabunak grabezh vajskovy voinski Znachna chastka biloruskoyi leksiki znikla zi slovnikiv vidanih za reformoyu 1933 roku u riznih vipadkah zalishali slova prisutni v rosijskij movi Na dumku A Pacehinoyi vidbuvayetsya zamina deyakih spokonvichno biloruskih leksem Prikladi adbyvacca tachycca umova varunak namaganni vysilki imenna menavita Ukrayinsko biloruski mizhmovni zv yazkiUkrayinsko biloruska movna mezha za danimi movoznavcivDiv takozh Ukrayinska mova Ukrayinsko biloruski movni kontakti rozpochalisya she v period Rusi v rezultati tisnih vzayemin protobiloruskih plemen iz polyanami i Kiyevom Taki kontakti stali postijnimi u XIV XVII st v ramkah spilnoyi ukrayinsko bilorusko litovskoyi derzhavi Velikogo knyazivstva Litovskogo v yakij derzhavnoyu literaturno pisemnoyu movoyu bula spilna bilorusko ukrayinska pisemna mova Zbagachennya ukrayinskoyi pisemnoyi praktiki bilorusizmami najaktivnishe vidbuvalosya same v cej period Okremi slova ta virazi yaki v biloruskih vidannyah inodi vidbivalisya neposlidovno v ukrayinskij pisemnosti stali literaturnoyu normoyu prisegnuti sedechi ezdechi navezati ponedelok tosho Veliku rol u comu procesi vidigrala perekladacko vidavnicha diyalnist biloruskogo pershodrukarya Franciska Skorini Jogo perekladi na prostu movu biblijnih knig z originalnimi peredmovami j pislyamovami poshiryuvalisya takozh v Ukrayini i stali zrazkom dlya nasliduvannya ukrayinskimi knizhnikami XVI st Vasil Zhugayevich iz Yaroslava Luka Ternopilskij ta in U rezultati tvorchogo rozvitku skorininskih tradicij v Ukrayini z yavilisya perekladeni na movu ruskuyu Peresopnicke Yevangeliye 1556 1561 Krehivskij Apostol 1563 1572 Yevangeliye Negalevskogo 1581 tosho Elementi biloruskoyi movi pronikli navit v Ostrozku Bibliyu 1581 V ukrayinskih intermediyah XVII XVIII stolit zustrichayetsya personazh Litvin yakij govorit biloruskoyu movoyu Ukrayinska mova zapozichila taki biloruski slova yak badorij dogot zhlukto tosho U svoyu chergu starobiloruska pisemnist zbagachuvalasya shlyahom proniknennya do neyi deyakih specifichnih ris ukrayinskoyi movi Ukrayinskij vpliv na bilorusku pisemnist postupovo posilyuvavsya v XVII st u Leksikoni Pamva Berindi 1653 r vidanomu Kutejnskoyu drukarneyu pid Orsheyu u Bilorusi slova podano zgidno z ukrayinskoyu vimovoyu cikavo te sho v kiyivskomu vidanni 1627 r ci slova podani za tradicijnoyu cerkovnoslov yanskoyu ortografiyeyu dosit dosyt zholtѧnyca zholtyanica cilitel cѣlitel tosho Nova hvilya ukrayinsko biloruskih movnih vzayemin u XIX st bula pov yazana z populyarnistyu v Bilorusi poezij T Shevchenka ta oriyentaciyeyu bagatoh predstavnikiv novoyi biloruskoyi literaturi na narodnij osnovi na ukrayinsku klasichnu literaturu Ukrayinsko biloruski movni zv yazki doslidzhuvali P Buzuk L Gumecka A Zhuravskij V Anichenko G Pivtorak O Skopnenko Priklad Zapovit Tarasa Shevchenka biloruskoyu movoyu pereklav Yanka Kupala ZAPAVEDZ Yak pamru ya pahavajce Na Ўkrajne milaj Syarod stepu na kurgane Dze prodkay magila Kab nyazmeranae pole Dnyapro j abryvy Bylo vidna bylo chutna Yak rave burlivy Yak pagonyac z Ukrainy U sinyae mora Kroy varozhzhu Vo tady ya I nivy j gory Ўsyo pakinu j da samoga Boga palunayu Malicisya A da tyh por Boga ya ne znayu Pahavajce dy ystavajce Kajdany parvice I varozhaj zloj kryvyoyu Volyu akrapice I myane y syam i vyalikaj Ў syam i novaj volnaj Ne zabudzce pamyanuci Dobrym cihim slovam Div takozhOficijnij pravopis biloruskoyi movi narkomivka Biloruskij bukvar abo persha nauka chitannya Semimovnij slovnik Akademichna konferenciya z reformi biloruskogo pravopisu ta abetki Biloruska gramatika dlya shkil 1929 Akademichnij proyekt reformi biloruskogo pravopisu 1930 roku Akademichnij proyekt reformi biloruskogo pravopisu 1933 roku Biloruskij pravopis 1959 roku Biloruska alternativna ortografiya 2005 roku DiyeslovicyaPrimitkiCesko ma nove oficialni narodnostni mensiny Vietnamce a Belorusy iDNES cz Arche 2 25 2003 Saganovich G Starazhytnaya Litva i suchasnaya Letuva Z gistoryyaj na Vy Vypusk 2 Mensk 1994 Narodnaya Volya 99 100 30 06 2009 Zaprudski S Nazvy belaruskaj movy y pracah dasledchykay pachatku HIH st 2022 01 24 u Wayback Machine S Zaprudski Belaruskaya mova i movaznaystva HIH stagoddze pad agul Red M R Prygodzicha Minsk BDU 2013 S 81 111 ukr Dani perepisu 1999 roku 1 5 travnya 2009 u Wayback Machine Z nih bl 3 370 mln 41 3 bilorusi a bl 257 tis predstavniki inshih nacionalnostej rosiyani polyaki ukrayinci yevreyi Belarusan Ethnologue com Procitovano 10 sichnya 2017 V oblasnih centrah Bilorusi nemaye zhodnoyi biloruskomovnoyi shkoli Radio Svoboda ukr Procitovano 22 veresnya 2019 Vyachorka V SLUCAK Ci Slutsk Belaruskaya lacinka translit i reputacyya slaynaga goradu Radyyo Svaboda 28 travnya 2020 g Belaruska ukrainskie izaleksy Minsk 1971 125 s Scyacko P U Slovautvaralnyya regiyanalizmy belaruskaj movy agulnye z ukrainskaj movaj Problemi doslidzhennya dialektnoyi leksiki i frazeologiyi ukrayinskoyi movi Tezi dopovidej Uzhgorod 1978 S 66 67 Yankova T S Iz sposterezhen nad perehidnimi govirkami mizh ukrayinskoyu ta biloruskoyu movami za materialami frazeologiyi Praci HII Respublikanskoyi dialektologichnoyi naradi K Nauk dumka 1971 S 382 388 Buzuk P Vzayemovidnosini mizh ukr ta bilorus movami Zap Istor filol viddilu UAN 1926 kn 7 8 Gumecka L L Uvagi do ukr bilorus movnih zv yazkiv periodu XIV XVII st Doslidzhennya z ukr ta ros mov K 1964 Anichenka U V Belarus ukr pismovamounyya suvyazi Minsk 1969 Antropologiya Belarusi v issledovaniyah konca XIX serediny XX v ros LitRes 10 kvitnya 2018 s 113 ISBN 978 5 04 109768 4 Vyachorka V Yak belarusy nazyvali syabe i svayu movu y roznyya chasy S 76 Stankevich Ya Mensk Vydanne Belaruskae Narodnae Samapomachy 1942 Acc to Ulashik N Vvedenie v belorussko litovskoe letopisanie Moscow 1980 UNESCO Atlas of the World s Languages in Danger Osnovni demografichni ta socialni harakteristiki naselennya Respubliki Bilorus za rezultatami perepisu naselennya 2009 roku Arhivovana kopiya originalu za 11 veresnya 2010 Procitovano 11 veresnya 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya https archive today 20120708042051 belstat gov by homep ru perepic p6 php Rozpodil naselennya respubliki Bilorus za nacionalnostyami ta movami za rezultatami perepisu 1999 roku Arhiv originalu za 7 listopada 2009 Procitovano 21 lyutogo 2010 Arhiv originalu za 15 grudnya 2013 Procitovano 15 lipnya 2010 U novomu navchalnomu roci v Bilorusi vidkriyutsya chotiri i zakriyutsya 97 shkil ros Arhiv originalu za 2 kvitnya 2015 Procitovano 15 lipnya 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Samorusifikaciya Bilorusi Radio Svoboda http www nn by 2000 43 08 htm 25 serpnya 2011 u Wayback Machine Biloruska Ukrayina http ukrcensus gov ua results general language rivne Rezultati nedostupne posilannya z chervnya 2019 perepisu naselennya 2001 roku Nacionalnij sklad 13 travnya 2006 Zakon Belaruskaj Saveckaj Sacyyalistychnaj Respubliki ab dapaynenni artykula 68 Kanstytucyi Asnoynaga Zakona Belaruskaj SSR LiveJournal Procitovano 26 kvitnya 2013 13 travnya 2011 Referendum 95 pra symboliku i movu nya byy legitymnym Radyyo Svaboda Procitovano 26 kvitnya 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite news title Shablon Cite news cite news a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Dzemyancej M 10 lipnya 2012 Zakon ad 26 studzenya 1990 g Ab movah u Respublicy Belarus Procitovano 26 kvitnya 2013 26 lipnya 2008 Zakon Respubliki Belarus Ab Pravilah belaruskaj artagrafii i punktuacyi gazeta 138 26251 Zvyazda 3 ISSN 1990 763x a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a Perevirte znachennya issn dovidka Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Urzedowy rejestr gmin w ktorych uzywany jest jezyk pomocniczy PDF pol 05 09 2019 Perevireno 9 lyutogo 2020 Bocianski G Belaruskaya mova dapamozhnaj movaj u Polshchy Nasha Niva 1 chervenya 2009 g Wykaz gmin w ktorych nie mniej niz 20 mieszkancow nalezy do mniejszosci narodowych lub etnicznych albo posluguje sie jezykiem regionalnym Stan na czerwiec 2002 r Dane GUS na podstawie wynikow narodowego spisu powszechnego ludnosci i mieszkan 2 2016 03 05 u Wayback Machine PDF Konstitucijnij Sud Ukrayini 28 lyutogo 2018 Arhiv originalu PDF za 2 bereznya 2018 Procitovano 22 chervnya 2021 Zaxid net KSU viznav movnij zakon Kolesnichenka Kivalova nekonstitucijnim ZAXID NET Procitovano 28 lyutogo 2018 KSU viznav nekonstitucijnim movnij zakon Kivalova Kolesnichenka http language policy info 28 lyutogo 2018 Procitovano 28 lyutogo 2018 Biryla 1985 s 138 Biryla 1985 s 203 Burlyka 1989 s 41 Arhiv originalu za 26 lyutogo 2013 Procitovano 18 lipnya 2005 Arhiv originalu za 25 veresnya 2009 Procitovano 15 sichnya 2010 Pravily belaruskaj arfagrafii i punktuacyi Platonay 1996 Zaprudski 2004 Pradmova da sproshchanaga pravapisu 1933 g 3 zhovtnya 2006 Movaznaychaya prablematyka y terminalogii S 132 134 Rusyfikacyya belaruskae movy Nina Barshcheyskaya Belaruskaya emigracyya abaronca rodnae movy Varshava Katedra Belaruskaj Filyalyogii Fakultet Prykladnoj Lingvistyki i Ўshodneslavyanskih Filyalyogiyay Varshayski Ўniversytet 2004 S 169 bil Klimay I Dva standarty belaruskaj litaraturnaj movy 2004 3 bereznya 2007 u Wayback Machine Mova i socyum TERRA ALBA Tom III Magilyoy GA MT Brama bil S 30 Buduchy chas Futur Imperfect u belaruskaj move 2021 12 04 u Wayback Machine Pravapis org Potehina E A 2003 V P Gudkov A G Mashkova S S Skorvid red Issledovanie slavyanskih yazykov i literatur v vysshej shkole dostizheniya i perspektivy Informacionnye materialy i tezisy dokladov mezhdunarodnoj nauchnoj konferencii M Filologicheskij fakultet MGU im M V Lomonosova s 170 173 S 170 S 33 S 167 173 Babich Yu Leksika z nacyyanalna kulturnym kampanentam u suchasnym publicystychnym dyskurse 6 2016 S 13 S 171 172 Zhovtobryuh M A Kurs suchasnoyi ukrayinskoyi literaturnoyi movi Chastina I pidruchnik M A Zhovtobryuh B M Kulik Vid tretye K Radyanska shkola 1965 S 47 Ukrayinsko biloruski movni kontakti ukr DzherelaPivtorak G P Biloruska mova K Libid 1997 240 s Pivtorak G P Do pitannya pro ukrayinsko bilorusku movnu vzayemodiyu donacionalnogo periodu Dosyagnennya zavdannya i perspektivi doslidzhen Movoznavstvo 1978 3 S 31 40 Biryla M V Shuba P P Ch 1 Fanalogiya Arfaepiya Marfalogiya Slovaytvarenne Nacisk Belaruskaya gramatyka y 2 ch Minsk Navuka i tehnika 1985 Burlyka I R Vygonnaya L C Losik G V Padluzhny A I Fanetyka belaruskaj litaturnaj movy Padluzhny A I Minsk Navuka i tehnika 1989 ISBN 5 343 00292 Galenchanka G Ya Neparozhnaya T V Radzevich T K Kniga Belarusi 1517 1917 Zvodny katalog Minsk Belaruskaya Saveckaya Encyklapedyya imya Petrusya Broyki 1986 Sachanka B I Mihnevich A Ya Belaruskaya mova Encyklapedyya Mihnevich A Ya Minsk Belaruskaya Encyklapedyya imya Petrusya Broyki 1994 ISBN 5 85700 126 9PosilannyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Biloruska movaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Biloruska movaVikipediya Vikipediya maye rozdil klasichnoyu biloruskoyu movoyu Galoynaya staronka Vikipediya Vikipediya maye rozdil oficijnoyu biloruskoyu movoyu Galoynaya staronka U Vikislovniku ye storinka Kategoriya Biloruska mova Onlajn kurs biloruskoyi movi Slovnik Pidruchnik biloruskoyi movi dlya samoosviti pravapis org Biloruska mova Osnovi suchasnoyi biloruskoyi movi bil angl English Belarusian dictionaries in Lacinka Bilorusko rosijskij slovnichok na Vikisors Pidruchnik dlya vivchennya biloruskoyi movi u formati djvu dlya rosijskomovnih Govori zi mnoyu po biloruskomu S Alyaksandrau G Micik 22 travnya 2011 u Wayback Machine ros bil Biloruska elektronna biblioteka Belaruskaya Palichka bil Biloruska elektronna biblioteka Kamunikat bil LJ spilnota Belaruskaya mova bil Biloruska mova na sajti Ethnologue Belarusian A language of Belarus angl Biloruska mova na sajti Glottolog 3 0 Language Belarusian angl Biloruska mova na sajti WALS Online Language Belorussian angl Istoriya http 5min by news belorusskij jazik ischeznet iz ct html 5 bereznya 2016 u Wayback Machine http ipress ua mainmedia samorusyfikatsiya bilorusi 3189 html http vasyl babych livejournal com 23653 html thread 84069 http 24tv ua home showSingleNews do onuchki lukashenka hochut bilshe urokiv biloruskoyi movi video amp objectId 299044 http news tochka net ua 125647 olimpiadu zapretili kommentirovat na belorusskom yazyke http lider press by news show 1308 8 travnya 2021 u Wayback Machine Biloruskomovni ZMI onlajn Biloruska redakciya radiostanciyi Svoboda bil Gazeta Nasha niva bil Gazeta Novy chas bil Generacyya BY bil Chasopis ARCHE bil Telekanal Belsat Spisok semi onlajn radiostancij sho vedut movlennya biloruskoyu movoyu bil