Німе́ччина (нім. Deutschland) або офіційно Федерати́вна Респу́бліка Німе́ччина (нім. Bundesrepublik Deutschland) — держава в Центральній Європі, демократична федеративна республіка. Складається з 16 федеральних земель. Столиця і найбільше місто країни — Берлін. Займає площу 357 588 км². Клімат помірний сезонний. Населення — 84.6 млн осіб. Член Європейського Союзу та НАТО. Країна з найбільшою кількістю населення і найбільшим рівнем економіки в Європейському Союзі. Провідна політична сила на Європейському континенті, технологічний лідер у багатьох галузях. Німеччина є другою за популярністю країною для міграції у світі, поступаючись тільки США.
Федеративна Республіка Німеччина | |||||
| |||||
Девіз: Einigkeit und Recht und Freiheit (Єдність і справедливість і свобода) | |||||
Гімн: Das Lied der Deutschen Пісня Німців
| |||||
![]() Розташування Німеччини в Європейському Союзі. | |||||
Столиця (та найбільше місто) | Берлін country H G O | ||||
Офіційні мови | німецька1 | ||||
---|---|---|---|---|---|
Форма правління | федеративна парламентська республіка | ||||
- Президент | Франк-Вальтер Штайнмаєр | ||||
- Канцлер | Олаф Шольц | ||||
Формування | |||||
- Королівство Німеччина | 919 | ||||
- Священна Римська імперія | 2 лютого 962 | ||||
- Німецька імперія | 18 січня 1871 | ||||
- Веймарська республіка | 11 серпня 1919 | ||||
- Третій Рейх | 24 березня 1933 | ||||
- утворено ФРН | 23 травня 1949 | ||||
- засновано ЄЕС | 1 січня 1958 | ||||
- вступ до НАТО | 9 травня 1955 | ||||
- злука ФРН та НДР | 3 жовтня 1990 | ||||
Площа | |||||
- Загалом | 357,600 км² (63-га) | ||||
- Внутр. води | 1,27 % | ||||
Населення | |||||
- оцінка (3 квартал 2023) | ▲ 84,607,016 (19-а) | ||||
- Густота | 236/км² (58-а) | ||||
ВВП (ПКС) | 2023 р., оцінка | ||||
- Повний | ▲ $5,537 ;трлн (5-а) | ||||
- На душу населення | ▲ $66,037 (18-а) | ||||
ВВП (ном.) | 2023 рік, оцінка | ||||
- Повний | ▲ $4.462 трлн (3-а) | ||||
- На душу населення | ▲ $52,823 (19-а) | ||||
ІЛР (2021) | ▲ 0,942 (дуже високий) (6-е) | ||||
Валюта | Євро (€) (EUR ) | ||||
Часовий пояс | CET () | ||||
- Літній час | CEST (UTC+2) | ||||
Коди ISO 3166 | DE / DEU | ||||
Домен | .de | ||||
Телефонний код | +49 | ||||
|
Місце стародавньої Германії було населено різними германськими племенами за свідченням документів ще до 100 р. н. е. Протягом великого переселення народів германці поширились на південь, встановивши успішні королівства в значній частині Європи. Починаючи з X століття, германські території утворили центральну частину Священної Римської імперії. Протягом XVI століття північно-германські регіони стали центром протестантської реформації, тоді як південні та західні залишались у католицькій вірі. Ці дві фракції зіткнулись між собою під час Тридцятилітньої війни. Окупація протягом наполеонівських воєн та зростання популярності пангерманізму всередині Німецького союзу призвело в 1871 році до об'єднання німецьких держав навколо Пруссії в Німецьку імперію. Після німецької революції в 1918—1919 роках і згодом капітуляції в Першій світовій війні Імперія стала Веймарською республікою в 1918 році, та була поділена за Версальським договором. Під час Великої депресії був оголошений тоталітарний Третій Рейх в 1933 році. Далі був період націонал-соціалізму та Друга світова війна. Після закінчення Другої світової війни США, СРСР, Велика Британія та Франція взяли верховну владу на території Німеччини у свої руки та поділили її на зони окупації. Через те, що держави-переможці в цілому не змогли дійти згоди про спільний спосіб дій щодо Німеччини, у межах окупаційних зон західних держав була утворена Федеративна Республіка Німеччини, а в межах радянської зони окупації, — Німецька Демократична Республіка. Обидві держави були конституйовані у 1949 р. У 1990 році Німеччина відновила єдність.
Член Європейського Союзу, НАТО і «Великої сімки», претендує на постійне членство в Раді Безпеки ООН.
Країна має четверту найбільшу у світі економіку за ВВП і п'яту найбільшу за паритетом купівельної спроможності. Це другий найбільший у світі експортер і третій найбільший імпортер товарів. Країна досягла дуже високих стандартів життя і має всебічну систему соціального забезпечення. Німеччина — батьківщина багатьох знаменитих науковців та винахідників і відома своєю культурною та політичною історією.
Назва
- Німе́ччина (нім. Deutschland) — коротка назва.
- Федерати́вна Респу́бліка Німе́ччина (нім. Bundesrepublik Deutschland, МФА: [ˈbʊndəsʁepuˌbliːk ˈdɔʏtʃlant] (
прослухати)) — офіційна назва. Скорочено — ФРН (нім. BRD).
Географія
Німеччина межує на півночі з Данією (68 км), на заході — з Нідерландами (577 км), Бельгією (167 км), Люксембургом (138 км) та Францією (451 км), на півдні — Швейцарією (334 км), Австрією (784 км), а на сході — з Польщею (456 км) і Чехією (646 км). На півночі омивається Балтійським та Північним морями.
На території Німеччини розташована Північно-Німецька низовина, середньовисотні гори, Швабсько-Баварська височина (альпійське передгір'я) та Альпи. Середньовисотні німецькі гори (висота перевищує 1000 м над рівнем моря) — частина широкої гірської дуги, яка тягнеться від центральної Франції аж до центральної Польщі, до якої належать Гарц, Тюринзький Ліс та Рудні гори. На півдні баварське плоскогір'я Баварський ліс тягнеться до північних схилів Альп. Найвища точка країни — гора Цугшпітце (2963 м над рівнем моря). Біля кордону із Швейцарією розташоване найбільше озеро Німеччини, Боденське озеро, з якого бере свої витоки річка Рейн. Найдовша європейська річка Дунай бере свої витоки в німецьких горах Шварцвальд.
Рельєф
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJoTDBSbGRYUnpZMmhzWVc1a1gzUnZjRzh1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVSbGRYUnpZMmhzWVc1a1gzUnZjRzh1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Рельєф країни підвищується з півночі на південь. На півночі країни — Північно-Німецька низовина з мореними горбами і ділянками зандрового рельєфу, південніше — височини, низькі і середньовисотні гори (600—800 м, іноді до 1400 м), — Гарц, , Шварцвальд, Рудні гори, Шумава та ін. На півдні — Баварське плоскогір'я, обрамоване передовими хребтами Альп (найвища точка країни — гора Цугшпітце висотою 2963 м). Клімат помірний, на півн. морський, в інших районах країни перехідний до континентального. Основні річки — Рейн, Ельба, Дунай, Одер, Варнов, Везер. Великі озера — Боденське, та інші. розташовані в передгір'ях Альп, багато дрібних озер льодовикового походження на Північно-Німецькій низовині.
Річки й канали
Шість найбільших річок стікають у сторону морів й розрізняють шість найбільших річкових водозабірних басейнів країни: Рейну, Дунаю, Ельби, Одеру, Везеру і Емсу. П'ять із яких стікає до Північного та Балтійського морів, один (Дунай), впадає в Чорне море. Водозбірній площі цих річок загалом становлять основний європейський вододіл.
Річка Рейн — бере початок у верхів'ях Альп і має довжину 865 кілометрів (будучи ще й на деяких ділянках кордоном країни), протікає на південному заході і заході країни. Її основні притоки Неккар, Майн, Мозель і Рур. Економічне значення Рейну для країни — визначальне, він є одним із найжвавіших водних шляхів у Європі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUzTDFkcGJHdGxMa0YxYzNOcFkyaDBMakF4TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxWGFXeHJaUzVCZFhOemFXTm9kQzR3TVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Стік річки Дунай проходить на півдні країни й довжина його територією Німеччини 647 кілометрів, протікає майже весь час у гірській місцевості і доходить до кордонів з Австрією, а там далі тече уже Південно-Східною Європою. Його основні притоки Іллер, Лех, Ізар та Інн.
У Східній Німеччині, тече річка Ельба, довжиною 725 км, її основні притоки Заале і Гафель, а також Охре, Осте і Зуде. Річка Одер є кордоном із Польщею і має найважливіші притоки — Нейсе та Шпреє.
Водозбірна площа річки Везер цілком лежить у Німеччині і протікає центральними районами країни й впадає в Північне море. Його довжина 740 км, а живиться водами річок Верра і Фульда, Лайне, Аллер, Одер. Річка Емс, довжиною 370 км, тече на крайньому північному заході країни.
Озера та греблі
Природні озера країни — переважно льодовикового походження. Тому найбільше великих озер в Альпах і в Мекленбурзі. Найбільше озеро, що повністю лежить на німецькій території — озеро Мюрітц (Müritz), складова частина Мекленбурського озерного краю. Загалом найбільшим озером вважається Боденське озеро, що на кордоні з Австрією і Швейцарією, яке розмежовано між ними на: Німецька частина — 305,75 км², Швейцарська — 171,63 км² і Австрійська — 58,62 км².
Також у Німеччині зустрічаються рукотворні озера створені внаслідок діяльності людини. Так у Східній Німеччині є багато великих штучних озер у колишніх районах видобутку лігніту. А найчастіше це озера, створені внаслідок побудови дамб, задля енергетичних чи господарських цілей. Загалом у Німеччині близько 4000 озер. З них найбільші:
Ранг | Озеро | Земля | Площа | Глибина |
---|---|---|---|---|
1. | Боденське озеро | Баден-Вюртемберг / Баварія Швейцарія / Австрія | 536,00 км²1) | 254,0 м |
2. | Мюриц (Мüritz) | Мекленбург-Передня Померанія | 117,00 км² | 31,0 м |
3. | Кімзеє (Chiemsee) | Баварія | 79,90 км² | 72,7 м |
4. | (Schweriner See) | Мекленбург-Передня Померанія | 61,54 км² | 52,4 м |
5. | Штарнбергер-Зеє (Starnberger See) | Баварія | 56,00 км² | 127,7 м |
6. | (Ammersee) | Баварія | 46,60 км² | 81,1 м |
7. | (Plauer See) | Мекленбург-Передня Померанія | 38,40 км² | 25,5 м |
8. | (Kummerower See) | Мекленбург-Передня Померанія | 32,50 км² | 23,3 м |
9. | (Steinhuder Meer) | Нижня Саксонія | 32,00 км² | 2,9 м |
10. | (Großer Plöner See) | Шлезвіг-Гольштейн | 30,00 км² | 60,5 м |
Моря країни й острови
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkptTDB0eVpXbGtaV1psYkhObGJsOVNkV1ZuWlc0dWFuQm5Mekl3TUhCNExVdHlaV2xrWldabGJITmxibDlTZFdWblpXNHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
З північної сторони Німеччину омивають Північне та Балтійське моря.
У Північному морі домінує скупчення Північно-Фризьких островів і острівний ланцюг Фризьких островів, з них — Гельґоланд і заселені. Північно-Фризькі острови є залишками суші, які були відрізані від континентальної землі підняттям рівня океану та процесами, що відбувалися в льодовикові періоди. Східно-Фризький острівний бар'єр, виник внаслідок динаміки піщаних мілин, тобто намивні ділянки суші ставали, за деякий час, островами.
Найбільші німецькі острови у Балтійському морі (із заходу на схід) Фемарн, Пель, , Рюґен і Узедом, найбільший півострів — Фішланд-Дарс-Цинґст. За винятком Фемарн, вони є частиною узбережжя Бодден. Найбільші і найвідоміші острови у внутрішніх водоймах, озерах — Райхенау, Майнау і на Боденському озері і на Кімзеє.
Клімат
Більшість території Німеччини піддається впливу сезонного помірного клімату, в якому переважають вологі західні вітри. Клімат помірний пов'язаний з океанічною, Північноатлантичною течією, яка є північним продовження Гольфстриму. Ці теплі води впливають на райони, що межують із Північним морем у тому числі на території вздовж річки Рейн, яка впадає в Північне море. Отже, на північному заході і півночі країни, клімат океанічний, з випаданням опадів цілий рік із максимумом у літній період.
Тому зима в країні м'яка, а влітку, як правило, прохолодно, хоча температура може перевищувати і 30 °C доволі тривалий проміжок часу. На сході країни клімат більш континентальний; зима можливо холодніша, а літо доволі спекотне і сухе, триваліший час. Центральна і південна Німеччина належать до перехідних регіонів, тут варіюються, як помірно океанічний клімат, так і континентальний клімат.
Середньорічна кількість опадів (на основі статистичних даних у період 1961—1990 років) становить 700 міліметрів на рік. Середня щомісячна кількість опадів коливається від 40 мм до 77 мм у лютому та червні, відповідно.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRpTDA1bFluSmhYMU5qYUdWcFltVXVhbkJuTHpFM01uQjRMVTVsWW5KaFgxTmphR1ZwWW1VdWFuQm4uanBn.jpg)
Територія сучасної Німеччини була заселена щонайменше 600 000 років тому. З присутністю давніх людей вчені пов'язують знахідки гейдельберзької людини в Мауері й неандертальців у Неандерталі. До епохи Ашель відносять окремі знахідки каменів, які, можливо, мають сліди обробки. На півдні Німеччини у верхньому палеоліті була поширена культура Мадлен, на півночі — гамбурзька та аренсбурзька культури. Протягом тисячоліть племена первісних мисливців і рибалок кочували в районах долин повноводних річок і освоювали північні окраїни, прилеглі до морського узбережжя Балтійського моря.
В мезоліті на півдні та центрі Німеччини виявлена тарденуазька і азильська культури, в той час як на півночі — культури Лінгбі й Маглемозе. У неоліті на території Німеччини поширилася культура лінійно-стрічкової кераміки, з носіями якої пов'язують розвиток ручного землеробства і перехід до скотарства. На зміну їм прийшли коло культур накольчато-стрічкової кераміки, представлені рядом локальних варіантів. Енеоліт і бронзовий вік характерний культурою лійчастого посуду, шнурової кераміки, культурою дзвоноподібних келихів, аллербергською культурою на Середньому Рейні.
У ранню залізну добу більшу частину території Німеччини займала ясторфська культура, західні області — культури групи Харпштедт-Нінбург, південні — латенської культури і пов'язані з ними групи. В цей період відбулось знайомство прадавніх племен із металургією, чому сприяла наявність болотної залізної руди. Зі знахідками ясторфської культури вчені пов'язують племена стародавніх германців. Вийшовши з півдня Скандинавії та узбережжя Балтійського та Північного морів, германці зайняли басейни Везера і Одри, проникаючи на південь до Дунаю. У результаті цього вони стали межувати з кельтами на заході, іранськими, балтійськими та слов'янськими племенами на сході та півдні. Перші свідчення про германців у писемних джерелах належать давньогрецькому мандрівнику та вченому Піфею з Массалії.
Германські племена (100—500 рр.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekprTDBsdWRtRnphVzl1YzE5dlpsOTBhR1ZmVW05dFlXNWZSVzF3YVhKbFh6RXVjRzVuTHpJMU0zQjRMVWx1ZG1GemFXOXVjMTl2Wmw5MGFHVmZVbTl0WVc1ZlJXMXdhWEpsWHpFdWNHNW4ucG5n.png)
В середині I століття землі, розташовані на захід від Рейну, а пізніше й частина територій на південь від Дунаю завдяки військовим походам Юлія Цезаря увійшли до складу Римської держави. Римляни, керовані своєю експансіоністською політикою, спробували поширити свій вплив і на інші території. Однак спроба виявилась невдалою: у 9 році до н. е. римське військо зазнало нищівної поразки від об'єднаних германських племен, очолюваних вождем племені херусків Армінієм. На момент написання Тацитом своєї праці «Германія», німецькі племена мешкали уздовж Рейну і Дунаю, займаючи більшу частину сучасної Німеччини. Певні регіони все-таки потрапили під владу Риму, на них було утворено провінції Белгіка, Галлія, Верхня й Нижня Германія, Реція та Норік. Засновані римлянами міста, зокрема Аугсбург, Кельн, Майнц, Трір, в подальшій історії стали важливими політичними та економічними центрами.
У III столітті на території Німеччини виникла низка великих західногерманських племен: франки, сакси, англи, лонгбарди, алемани, бургунди та інші. Будучи сильними воїнами, германці залучались римлянами у військових цілях, а невдовзі отримали дозвіл оселятися у прикордонній зоні імперії та отримувати римське громадянство. Такий захист швидко перетворився на загрозу, коли сам Рим став залежним від варварів. Германські воєначальник та військові частини все частіше вирішували долю імператорів, доки врешті-решт 476 року полководець Одоакр не скинув останнього римського правителя. Одночасно відбувалось Велике переселення народів, в V столітті племена готів, вандалів, франків, саксонців та інших створили на території розваленої Західної Римської імперії власні королівства. До VI століття землі на схід від Ельби були залишені германцями, а дану територію заселили західнослов'янські племена полабів, лютичів та ободритів. Слід зазначити, що полабські слов'яни заснували велику кількість замків і поселень, які згодом стали німецькими містами: Любеч (Любек), Зверін (Шверін), Будишин (Бауцен), Бранібор (Бранденбург).
Франкська держава та Священна Римська Імперія (962—1806 рр.)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJrTDBoU1VsOHhNRXBvTG1wd1p5OHlNRFp3ZUMxSVVsSmZNVEJLYUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUwTDBWaGMzUmZSbkpoYm1OcFlWODRORE11YzNabkx6SXlNSEI0TFVWaGMzUmZSbkpoYm1OcFlWODRORE11YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Після розпаду Римської імперії у Західній Європі утворилося Франкська держава, яка через три століття, при Карлі Великому, досягла піку могутності й перетворилася на імперію (800). Вона охоплювала території кількох сучасних держав, зокрема Німеччини. У країні відбувався процес утвердження католицизму, становлення системи великого феодального землеволодіння, а маси сільського населення ставали залежними від сеньйора. Єдина держава проіснувала недовго — у 843 році онуки правителя поділили її між собою на 3 королівства.
Історія Німеччини переплетена із історією її східної частини, яка дісталась Людовіку Німецькому із династії Каролінгів. Обраний правителем Генріх Птахолов став засновником вже Саксонської династії. Після компромісів та погроз застосування сили його королівську владу визнала Баварія та Швабія, лотаринги та племена полабських слов'ян. Важливим чинником, що сприяв зміцненню позицій центральної влади, стала необхідність відсічі нападам угорців і вікінгів. Оттону Великому вдалось перемогти угорців у битві на Лехському полі, поклавши край їхній експансії на німецькі землі. Невдовзі, 2 лютого 962 року, Папа римський коронував його імператорською короною. Ця подія вважається традиційною датою заснування Священної Римської Імперії.
Новоутворена імперія простягнулася від Рейну на заході до Ельби на сході і від Північного моря до Альп, будучи станом на початок XI століття наймогутнішою державою Західної Європи. В роки правління імператорів із Салічної династії до її складу приєднали Бургундію та північну Італію, васальну залежність визнала Чехія. Посилилась роль великих феодалів, які набуваючи все більшу судову та адміністративну владу, починають відігравати самостійну політичну роль. Це стало причиною децентралізації держави. Хоча імператори намагалися боротися з даними тенденціями, опираючись на лицарство та мешканців міст, але разом із тим йшли на поступки знаті, аби заручитися її підтримкою в боротьбі з папством.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl3TDBGdWJtRmlaWEpuWlhJdFFtVnlaMkZzZEdGeVgyMXBaR1JzWlY5elpXTjBhVzl1TG1wd1p5OHlNRGx3ZUMxQmJtNWhZbVZ5WjJWeUxVSmxjbWRoYkhSaGNsOXRhV1JrYkdWZmMyVmpkR2x2Ymk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Під час правління Гогенштауфенів (1138—1254), німецькі князі поширили свій вплив далі на схід і на південь, тобто на землі, що належали слов'янам; німецькі правителі заохочували утворення поселення колоністів та проводили політику германізації. Незважаючи на посилення феодальної роздробленості, мав місце значний економічний підйом. В цей час північнонімецькі міста, які входили до Ганзейського союзу, багатіли завдяки прибутковій торгівлі. Велика равенсбурзька торгова асоціація, що існувала на півдні Німеччини, мала аналогічну мету. Зростання товарно-грошових відносин викликало зміни в аграрному ладі. Феодали, прагнучи збільшити свої доходи, переводили селян на натуральні і грошові оброки. Замість колишньої системи панщини вводилися нові форми організації господарства та експлуатації селян, що передбачали послаблення і ліквідацію особистої залежності.
У першій половині XIV століття відбулось різке скорочення чисельності населення, причиною чого став Великий Голод 1315 року, за ним послідувала пандемія чуми, відома як Чорна Смерть (1348—1350). Але навіть вони не змогли перешкодити розквіту середньовічних німецьких міст, бурхливому росту ремесел і торгівлі, розвитку цехового ладу. Розвинувся інститут рейхстагу, який набув статусу інституту законодавчої влади і з 1489 року став поділятися на три курії. Зміни відбувались у державному управлінні. Затверджена в 1356 році імператором Карлом IV Люксембурзьким Золота булла ввела новий порядок обрання німецького короля колегією семи імперських курфюрстів. Наприкінці XV століття в гірничій справі, текстильній промисловості, книгодрукуванні Німеччини зародилися ранні форми мануфактури, почало складатися товарне виробництво. Німецькі художники, інженери і вчені розробили широкий спектр методів, аналогічних тим, які використовувалися італійськими майстрами та інженерами Венеції, Флоренції, Генуї. Мистецькі та культурні центри Німеччини дали плеяду талановитих художників, зокрема Ганса Гольбейна і його сина, а також Альбрехта Дюрера. Відкриття Йоганном Гутенбергом книгодрукування заклало основу для перетворення освіти на масову.
Німецький союз та імперія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZtTDBkbGNtMWhibDlEYjI1bVpXUmxjbUYwYVc5dVh5VXlPREU0TVRVbE1qa3VjM1puTHpJeU1IQjRMVWRsY20xaGJsOURiMjVtWldSbGNtRjBhVzl1WHlVeU9ERTRNVFVsTWprdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Таке становище зберігалося до 1806 року, коли німецький кайзер Франц II, який якраз перед цим, у 1804-у, став також кайзером австрійської багатонаціональної держави, покинув престол під тиском французького імператора Наполеона. При Наполеоні Бонапарті кількість німецьких князівств і вільних міст значно скоротилася. Віденський конгрес сприяв подальшому об'єднанню Німеччини, внаслідок чого з 38 німецьких держав утворився вільний Німецький союз під верховенством Австрії. Після революції 1848 року став назрівати конфлікт між Пруссією і Австрією. Це призвело до війни 1866 року, в якій Пруссія здобула перемогу і приєднала кілька німецьких князівств. Німецький союз розпався.
У 1868 році був створений Північнонімецький союз на чолі з президентом — королем Пруссії. 1871 року Рейхстаг проголосив президента Північнонімецького Союзу, прусського короля Вільгельма I Гогенцоллерна, імператором Німеччини, канцлером якої був призначений Отто фон Бісмарк.
Новітній період
1914 року Німеччина вступила в Першу світову війну, програш у якій привів до краху імперії і створення так званої Веймарської республіки.
1933 року канцлером Німеччини призначений вождь Німецької націонал-соціалістичної робітничої партії Адольф Гітлер, при якому Німеччина проводила агресивну експансіоністську і реваншистську політику, яка в 1939 році призвела до Другої світової війни.
Після того, як Німеччина зазнала поразки у Другій світовій війні, її державність була призупинена, від території Німеччини відокремлені великі території, а решта була розділена на 4 зони окупації: радянську, американську, британську та французьку. 1949 року на територіях американської, британської та французької зон окупації створена Федеративна Республіка Німеччина (ФРН), на території радянської зони окупації — Німецька Демократична республіка (НДР).
Берлінський мур
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZrTDBKbGNteHBibVZ5YldGMVpYSXVhbkJuTHpJd01IQjRMVUpsY214cGJtVnliV0YxWlhJdWFuQm4uanBn.jpg)
1959 року у НДР почалася колективізація сільського господарства та роздержавлення численних дрібних підприємств. До 1960 року приватне володіння землею довели від 52 % у 1958 до 8 %. На підтримку Східної Німеччини Микита Хрущов вимагав від західних держав фактичного її визнання, погрожуючи закрити доступ до Західного Берліна. Однак до 1970-х років «захід» відмовлявся визнати НДР, наполягаючи на об'єднанні Німеччини відповідно до повоєнних домовленостей. Водночас все більше мешканців Східної Німеччини (НДР) іммігрувало у Західну (ФРН), 1961 року — близько 207 тисяч громадян. У серпні того самого року уряд НДР, аби блокувати потік біженців, наказав спорудити бетонний мур і загородження з колючого дроту між Східним і Західним Берліном.
Об'єднання Німеччини
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZqTDFkbGMzUmZZVzVrWDBWaGMzUmZSMlZ5YldGdWMxOWhkRjkwYUdWZlFuSmhibVJsYm1KMWNtZGZSMkYwWlY5cGJsOHhPVGc1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxWFpYTjBYMkZ1WkY5RllYTjBYMGRsY20xaGJuTmZZWFJmZEdobFgwSnlZVzVrWlc1aWRYSm5YMGRoZEdWZmFXNWZNVGs0T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
1985 року близько 400 тисяч громадян НДР подали заяву про видачу постійної виїзної візи. Представники інтелігенції та церковні діячі вже відкрито критикували режим за відсутність політичних і культурних свобод. Невдоволення більшості східнонімецьких громадян урядом досягло кульмінації 1989 року. У той час, коли сусідні держави намагались лібералізувати свої режими, Соціалістична єдина партія Німеччини вітала жорстоке придушення демонстрації китайських студентів у червні 1989 на площі Тяньаньмень. Наприкінці того самого року громадянське невдоволення вилилося в колосальні демонстрації протесту в самій НДР.
У березні 1990 року громадяни НДР взяли участь у перших виборах за останні 58 років. Перемогу здобув блок партій, близький до західнонімецького Християнсько-демократичного союзу, який виступав за об'єднання Німеччини. Першим обраним прем'єр-міністром НДР став Лотар де Мезьєр, під його керівництвом здійснені важливі зміни, зокрема відновлені 5 федеральних земель (ліквідовані 1952 року), а 3 жовтня 1990 року НДР припинила самостійне існування і була включена до складу ФРН.
Сучасність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpsTDBWMWNtOWZZbUZ1YTI1dmRHVnpMbkJ1Wnk4eU1EQndlQzFGZFhKdlgySmhibXR1YjNSbGN5NXdibWM9LnBuZw==.png)
На підставі Бонн-Берлінського акту, прийнятого парламентом 10 березня 1994 року, Берлін знову став столицею об'єднаної Німеччини, в той час як Бонн отримав унікальний статус Bundesstadt — місто федерального значення зі збереженням низки федеральних міністерств. Перенесення уряду завершилося 1999 року.
Після возз'єднання Німеччина почала відігравати активнішу роль у діяльності Європейського Союзу і НАТО. Країна скерувала свої війська для забезпечення стабільності на Балканах і надіслала свій миротворчий контингент в Афганістан. Ці дії були сприйняті неоднозначно, оскільки відповідно до післявоєнних домовленостей, Німеччина мала право на розгортання військ тільки для оборонних цілей. Розгортання ж військ на чужих територіях не підпадало під оборонні положення, однак парламентське голосування з цього питання легалізувало участь Німеччини саме у миротворчому контексті.
2005 року Анґела Меркель обрана першою жінкою-канцлером Німеччини. У період з 2005 по 2009 рік вона стояла на чолі, так званої, [en], яку підтримувала її власна парламентська група (у складі ХДС і ХСС) та соціал-демократична партія (СДПН). Після загальних виборів 27 вересня 2009 року Меркель сформувала нинішній коаліційний уряд, у якому Соціал-демократичну партію замінила Вільна демократична партія (ВДП).
Адміністративний устрій
Німеччина поділена на 16 політико-адміністративних територій — федеральні землі. Останні своєю чергою діляться на 439 районів (нім. Kreise) і міських округів (нім. kreisfreie Städte).
|
Державний устрій
![]() | ![]() |
Франк-Вальтер Штайнмаєр Президент з 2017 р. | Олаф Шольц Канцлер з 2021 |
Німеччина є федеративною, демократичною, парламентською республікою. Її політична система ґрунтується на принципах, закладених у конституційному документі, відомому як Grundgesetz (Основний закон). Для внесення поправок до нього потрібно згоду двох третин депутатського складу Бундестагу та Бундесрату, що робить його жорсткою конституцією. Фундаментальні принципи Основного закону гарантують основоположні права людини, зокрема повагу до людської гідності, самостійність гілок влади, федеральну структуру і верховенство права. Такі форми прямої демократії, як референдум або народна ініціатива, Основний закон передбачає лише у винятковому випадку, коли мова йде про поділ території ФРН.
Президент Німеччини, яким з 19 березня 2017 року є Франк-Вальтер Штайнмайєр, формально є главою держави та уособлює єдність політичного устрою. Він обирається Федеральними зборами, спеціальною установою, що складається з членів Бундестагу і рівної кількості державних делегатів, обраних ландтагами. На посаду президента може обратись будь-який громадянин ФРН, що досяг 40 років. Строк його повноважень складає 5 років, але дозволяються одноразові перевибори. В обов'язки федерального президента входять промульгація законів, призначення посадових осіб, виконання представницьких функцій, також він може помилувати злочинців. Прийняті ним акти, як правило, вимагають контрасигнації канцлера або відповідного міністра. Другою найвищою посадою в німецькому порядку старшинства є Президент Бундестагу (Bundestagspräsident), який обирається парламентом і головує на її засіданнях. Нині даний пост займає Бербель Бас.
Законодавча влада належить федеральному парламенту — Бундестагу, який обирається громадянами на 4 роки. Відповідно до Основного закону він вважається однопалатним, однак фактично має дві палати — Бундестаг та Бундесрат (Федеральна рада). Власне парламентом є тільки Бундестаг. Нижня палата складається з 496 депутатів, що володіють вільним представницьким мандатом від німецького народу; її члени обираються загальними, прямими, рівними і таємними виборами за змішаною пропорційно-мажоритарною системою строком на 4 роки. Найважливішими функціями Бундестагу є прийняття федеральних законів, контроль за роботою уряду та вибори федерального президента, дана палата має право утворювати галузеві комітети.
Бундесрат, відповідно до статті 50 Основного закону, вважається органом, через який федеральні землі беруть участь у законодавчому та адміністративному управлінні та в справах Європейського Союзу. Депутати Бундесрату мають так званий імперативний мандат від урядів федеральних земель, його склад змінюється у міру проведення виборів у ландтаги. Залежно від кількості мешканців землі мають від 3 до 6 голосів. У Бундесрат надходять всі законопроєкти. Ті з них, які зачіпають компетенцію федеральних земель, повинні отримати його схвалення (з бюджету і податків, питань території і меж земель, структури і організації земельних влади, освіти та культури). Щодо інших законопроєктів Бундесрат може заявити протест, у такому випадку закон повторно розглядається в Бундестазі і в разі відхилення протесту Бундесрату набуває чинності.
Виконавчу владу здійснює федеральний уряд, який складається з канцлера та міністрів. Федеральний канцлер, безсумнівно, є ключовою фігурою в державному управлінні, він призначається президентом після обрання в Бундестазі, власноруч обирає міністрів та встановлює галузі їхньої діяльності. Урядові повноваження дуже широкі: він здійснює всі функції з управління, має сильні позиції в законодавчій сфері; з даної причини форму правління Німеччини нерідко називають «канцлерською демократією». З 22 листопада 2005 року по 8 грудня 2021 посаду канцлерки обіймала Анґела Меркель.
Роль політичних партій у Німеччині є значною і закріплена статтею 21 Конституції. Вони висувають кандидатів на політичні посади, впливають на визначення особового складу керівних органів державної адміністрації, судів та прокуратури. У ФРН традиційно існує багатопартійна система. Найбільш впливовими партіями є Християнсько-демократичний союз (ХДС), Християнсько-соціальний союз (ХСС) та Соціал-демократична партія. Помітну роль у політичному житті країни відіграють також ліберальна Вільна демократична партія і (Союз 90/Зелені). За результатами парламентських виборів 2017 року до Бундестагу пройшла право-популістська партія Альтернатива для Німеччини.
Економіка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcxTDBWMWNtOWZZV05qWlhOemFXOXVMbk4yWnk4eU1EQndlQzFGZFhKdlgyRmpZMlZ6YzJsdmJpNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Економічна історія
У другій половині 20 століття Німеччина була розколота на дві країни, що розвивалися у різних напрямах. У ФРН економічна модель отримала назву «соціального ринкового господарства», яке забезпечувало високу ефективність ринкової економіки і гарантувала максимум соціальної справедливості. Після возз'єднання 1990 року економічна політика Німеччини була скерована на вирівняння відмінностей між західною та східною частинами країни.
Сучасна економіка Німеччини соціально-орієнтована із високорозвиненою інфраструктурою, високим рівнем ринкової капіталізації, низьким рівнем корупції і високим рівнем інноваційності.
Державний і приватний сектори
Нині державний сектор економіки представлений в основному об'єктами інфраструктури, при цьому системи водопостачання, електропостачання тощо належать місцевим органам влади. Існують державні монополії (Німецька федеральна пошта, Німецька федеральна дорога тощо). Частка держави в акціонерному капіталі становить близько 9 %.
Великі компанії (включаючи державний та іноземний капітал із числом зайнятих понад 1 тис. осіб) виробляють 51 % національного ВВП. Найбільші компанії Німеччини за рівнем ринкової капіталізації — «Даймлер-Крайслер», Siemens AG, «Deutsche Bank», однак переважна більшість працюючих зайнята в малому та середньому бізнесі.
Промисловість
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpsTDAxbGNtTmxaR1Z6WDBOTVMxOW1jbTl1ZEY4eU1EQTNNVEF5T1M1cWNHY3ZNakF3Y0hndFRXVnlZMlZrWlhOZlEweExYMlp5YjI1MFh6SXdNRGN4TURJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Німеччина — одна з високорозвинених країн світу. Вона посідає перше місце в Європі за кількістю виробленої промислової продукції. Провідне місце в економіці займають електронно-технічна, машинобудівна (в тому числі автомобілебудування, представлене компаніями Volkswagen Group, BMW, Mercedes-Benz, Daimler, Opel, Porsche), гірнича (видобуваються вугілля, нафта та природний газ, руди цинку та олова, кам'яна сіль), металургійна, хімічна, харчова, суднобудівна, текстильна, нафтопереробна галузі промисловості.
Німеччина імпортує продукцію машинобудівної, харчової, легкої та важкої промисловості. Головними партнерами Німеччини з імпорту є країни ЄС 52 % (головним чином Франція 10 %, Нідерланди 9 %, Італія 7 %, Велика Британія 7 %, Бельгія та Люксембург 5 %), США 9 %, Японія 5 %.
Водночас Німеччина експортує машинобудівну продукцію, автомобілі, хімічну продукцію, метали та вироби з металу, продукти харчування, текстиль. Головними експортними партнерами Німеччини є країни Європейського Союзу 56 % (Франція 11 %, Велика Британія 8 %, Італія 8 %, Нідерланди 6 %, Бельгія та Люксембург 5 %), а також США 10 % та Японія 2 %.
Сільське господарство
Понад третина території Німеччини зайнята сільським господарством. Переважно вирощуються зернові, картопля, цукрові буряки, рослини, з яких виробляється олія. Німеччина — лідер-виробник хмелю, з якого виробляється понад 5,5 тис. ґатунків пива. На півдні країни (особливо в долинах річок Рейн та Везер) вирощується виноград.
Населення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkwTDBKbGNteHBibUZzWlRJd01EY3VhbkJuTHpJd01IQjRMVUpsY214cGJtRnNaVEl3TURjdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZrTDBoaGJXSjFjbWRmVW1GMGFHRjFjeTVxY0djdk1qQXdjSGd0U0dGdFluVnlaMTlTWVhSb1lYVnpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Населення Німеччини — 81,8 мільйона мешканців, із них 73,8 мільйона з німецьким, а 8 мільйонів з іноземним громадянством. У 2010 р. у країні проживало 65 млн німців та 15,5 млн іноземців. Найбільші групи — турки й курди (3,2 млн), поляки (1,6 млн), вихідці з країн пострадянського простору (українці, росіяни, євреї, російські німці (1,4 млн), вихідці з країн Західної Європи та Балкан (2,9 млн), вихідці з країн Азії (1,6 млн).
Демографічний розподіл по найбільших містах Німеччини:
Конурбація | Населення міста | Населення агломерації | Населення області |
---|---|---|---|
Берлін | 3 450 000 | 4 300 000 | 5 950 000 |
Гамбурґ | 1 780 000 | 2 600 000 | 4 270 000 |
Мюнхен | 1 330 000 | 2 000 000 | 5 200 000 |
Кельн | 1 000 000 | 1 900 000 | 11 690 000 |
Франкфурт-на -Майні | 670 000 | 1 930 000 | 5 520 000 |
Штутгарт | 600 000 | 1 800 000 | 5 290 000 |
Рурський регіон/Рейн-Рур | 4 700 000 | 11 470 000 |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl6TDBOdmJHOW5ibVZmUjJWeWJXRnVlVjlGZUhSbGNtbHZjaTEyYVdWM0xXOW1MVU52Ykc5bmJtVXRRMkYwYUdWa2NtRnNMVEEzTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxRGIyeHZaMjVsWDBkbGNtMWhibmxmUlhoMFpYSnBiM0l0ZG1sbGR5MXZaaTFEYjJ4dloyNWxMVU5oZEdobFpISmhiQzB3Tnk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Мова
Офіційна мова — німецька. Данська, нижньонімецька, , лужицька, ромська, північнофризька, східнофризька, є офіційно визнаними мовами етнічних меншин. Як іноземну мову в школах вивчають англійську, французьку, а також латинську, італійську та російську мови.
Німецька мова поділяється на три групи діалектів: нижньонімецькі, середньонімецькі та верхньонімецькі. Нижньонімецькі — нижньофранкський, нижньоалеманський та фризький; середньонімецькі — саксонський, тюринзький та франкський; верхньонімецькі — верхньофранкський, алеманський та баварський.
Релігія
Конституція Німеччини як основний закон гарантує свободу віри та релігій у країні. Німеччина, християнізована з франкських часів, рідний край Реформації. Перед Другою світовою війною 2/3 німців були протестантами, 1/3 римо-католиками. З 1948 року існує об'єднання лютеранських та реформатських земельних Церков Німеччини — Євангелічна церква Німеччини. З 1969 по 1991 існувала окрема Євангелічна церква НДР.
Нині 29,7 % німців лютерани та протестанти, 31,2 % католики, 3,9 % мусульмани та 0,1 % юдеї. У Німеччині живе приблизно 3 мільйони мусульман, близько 100 000 православних, 380 000 новоапостолів та 100 000 юдеїв. Приблизно 25 відсотків населення Німеччини не належать до жодної релігійної групи.
Релігійність у країні з року в рік послаблюється: 2010 року католицьку церкву залишили понад 180 тис. парафіян, також перестали вважати себе протестантами понад 150 тис. німців. Попереднього року зростання кількості атеїстів теж було вражаючим — понад 260 тис. з обох християнських церков. Католицькі теологи закликають до кардинальних реформ церкви.
Свята Німеччини
У Німеччині є державні та церковні свята, загальнодержавні й такі, що святкуються тільки в певних федеральних землях, регіонах і навіть тільки в окремому місті (нім. Augsburger Friedensfest).
Назва українською | Назва німецькою | Дата | BW | BY | BE | BB | HB | HH | HE | MV | NI | NW | RP | SL | SN | ST | SH | TH |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Новий Рік | Neujahr | 1 січня | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
Хрещення Господнє (Свято трьох волхвів) | Heilige Drei Könige | 6 січня | X | X | X | |||||||||||||
Страсна п'ятниця | Karfreitag | змінюється | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
Великдень | Ostern | змінюється | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
Перше травня | Tag der Arbeit | 1 травня | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
Вознесіння Господнє | Christi Himmelfahrt | змінюється | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
Трійця — Свято Святого Духа | Pfingstmontag | змінюється | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
Свято Тіла Христового | Fronleichnam | змінюється | X | X | X | X | X | X | X | X | ||||||||
Augsburger Friedensfest | 8 серпня | X | ||||||||||||||||
Успіння Богородиці | Mariä Himmelfahrt | 15 серпня | X | X | ||||||||||||||
День національної єдності | Tag der Deutschen Einheit | 3 жовтня | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
День Реформації | Reformationstag | 31 жовтня | X | X | X | X | X | |||||||||||
День всіх святих | Allerheiligen | 1 листопада | X | X | X | X | X | |||||||||||
День розкаяння і молитви | Buß- und Bettag | змінюється | X | |||||||||||||||
Різдво 1-й день | 1. Weihnachtstag | 25 грудня | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
Різдво 2-й день | 2. Weihnachtstag | 26 грудня | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
Освіта
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRsTDFWdWFYWmxjbk5wZENWRE15VkJOSFJ6WW1saWJHbHZkR2hsYTE5SVpXbGtaV3hpWlhKbkxVWmhjM05oWkdVdWFuQm5Mekl5TUhCNExWVnVhWFpsY25OcGRDVkRNeVZCTkhSelltbGliR2x2ZEdobGExOUlaV2xrWld4aVpYSm5MVVpoYzNOaFpHVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUyTDBKbGNteHBiaTFJZFcxaWIyeGtkRlZ1YVhabGNuTnBkR0ZsZEMweU1EQTNMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFDWlhKc2FXNHRTSFZ0WW05c1pIUlZibWwyWlhKemFYUmhaWFF0TWpBd055NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Система освіти в Німеччині лише у найважливіших питаннях регулюється державою на федеральному рівні. Найбільші повноваження у розвитку і регулюванні освіти має не держава в цілому, а окремі федеральні землі. Це призводить до певних розбіжностей систем освіти в 16 землях. Однак загалом система освіти в Німеччині передбачає чотири рівні: початкова освіта, двоступенева середня освіта та вища освіта.
Дев'ятирічна шкільна освіта обов'язкова, загальна та безкоштовна. У початковій школі починається навчання дітей у віці від 6 років. Оцінок за успішність не ставлять, її оцінюють на словах або іншими знаками заохочення. Триває воно 4 роки (в Берліні — 6 років). Є три види середніх шкіл. — школа з практичним підходом і меншою кількістю складних предметів; вона має готувати до ремісничих професій. має ширший спектр предметів, ґрунтовнішу підготовку, після її закінчення учень отримує атестат про закінчену середню загальну освіту (Mittlere Reife). Gymnasium — найпрестижніший вид середньої освіти, оскільки тільки завершена освіта в гімназії дає право пройти випускні іспити на атестат зрілості і вступити у виш. Цікаво, що в Баварії та Баден-Вюртемберзі вчителі, а не батьки, вирішують, куди піде дитина після початкової школи (до Hauptschule, Realschule чи Gymnasium).
Навчання в державних університетах загалом безкоштовне, однак від 2007 року у деяких землях введено Semestergebühren (плата за семестр), що становить близько 500 євро. Також у зв'язку з участю Німеччини у Болонському Процесі ступінь магістра скасовано 2010 року, натомість запроваджено двоступеневу систему «бакалавр — майстер» (Bachelor — Master of Arts). Найбільш давні і престижні університети Німеччини: Гейдельберзький університет, Лейпцизький університет, Гумбольдтський університет, Університет Фрайбурга, Мюнхенський університет, Тюбінгенський університет, Університет Галле-Віттенберг, Марбурзький університет. Офіційне об'єднання дев'яти найбільших технічних університетів країни має назву TU 9.
Відрізняється від української шкала оцінювання роботи учнів та студентів: що менша оцінка, тим вона краща, вища. В Німеччині є оцінки від «1» (відмінно/sehr gut, ausgezeichnet) до «6» (погано, незадовільно/mangelhaft), причому можливі проміжні оцінки типу 1,1; 2,5; 4,3 і так далі.
Наука
Серед нобелівських лауреатів 103 науковці Німеччини. Впродовж 20-го століття німецькі лауреати здобули більше нагород, ніж будь-яка інша нація, особливо в галузі природничих наук (наприклад, фізика, хімія, фізіологія або медицина). Роботи Альберта Ейнштейна та Макса Планка мали вирішальне значення для подальшого розвитку сучасної фізики, їх ідеї розвинули Вернер Карл Гейзенберг і Макс Борн. Водночас їхнім відкриттям передували роботи Германа фон Гельмгольца, Йозефа Фраунгофера, Даніеля Габріеля Фаренгейта. Вільгельм Конрад Рентген відкрив X-промені, відомі в більшості мов світу як рентгенівські промені. Німеччина — також батьківщина численних математиків, серед них Карл Фрідріх Гаус, Давид Гільберт, Бернгард Ріман, Ґотфрід Вільгельм Лейбніц, Карл Веєрштрас і Герман Вейль.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJoTDAxUVIxOWhaRzFwYm1semRISmhkR2x2Ymw5aWRXbHNaR2x1WjE5dGRXNXBZMmhmYldGNVh6SXdNRFl1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFUxUVIxOWhaRzFwYm1semRISmhkR2x2Ymw5aWRXbHNaR2x1WjE5dGRXNXBZMmhmYldGNVh6SXdNRFl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
На сучасному етапі наукові дослідження в Німеччині здійснюються в університетах, науково-дослідних організаціях та в дослідницьких відділеннях великих корпорацій, як-от Siemens та Infineon. Важливий суб'єкт інституційного сприяння — Німецьке науково-дослідницьке співтовариство (DfG), основне завдання якого полягає в підтримці дослідництва у вищих школах і державних дослідницьких установах. Поруч із DfG існують й інші організації сприяння та фундації, які активно працюють у сфері сприяння дослідницькій діяльності. Важливе сприяння з боку Європейського Союзу, наприклад, в рамках адміністрованої Європейською Комісією Рамкової дослідницької програми. У лютому 2007 року почала працювати Європейська дослідницька рада — установа фінансування фундаментально орієнтованих досліджень, створену як складова частина 7-ї Рамкової дослідницької програми ЄС (2007—2013 роки).
У сфері позауніверситетського дослідництва утворилось чотири дослідницькі організації з різними профілями і пріоритетами, які доповнюють університетські наукові програми. Науково-дослідні інститути Товариства ім. Макса Планка (MPG) характеризуються фундаментальними дослідженнями у нових галузях. Тематичні дослідницькі пріоритети лежать у біологічно-медичній, фізико-хіміко-технічній, соціальній та гуманітарній сферах. Товариство імені Фраунгофера (FhG) зосереджується на прикладних дослідженнях. У його інститутах проводяться, наприклад, договірні дослідження для промисловості, сервісних підприємств, державних установ. Товариство Гельмгольца (HGF) об'єднує 15 великих науково-дослідних центрів, які надають прилади і відповідну інфраструктуру в розпорядження національних та міжнародних дослідницьких груп. У шести надцентрових дослідницьких сферах проводяться передові дослідження стратегічно-програмного спрямування. Пріоритетом інститутів Наукового товариства ім. Лейбніца (WGL) є міждисциплінарні та орієнтовані на запити дослідження. Існують численні коопераційні зв'язки з промисловістю, сферою державного управління і політики; частково здійснюється дуже тісна співпраця з університетами. Крім того, діюча Баварська державна бібліотека — одна з найбільш значущих європейських універсальних бібліотек, а Державна бібліотека в Берліні — найбільша універсальна наукова бібліотека Німеччини.
Спорт
Спорт у Німеччині має високу соціальну значущість. У 2006 році близько 27,5 млн німців були членами 91 000 німецьких оздоровчих і спортивних клубів. Німеччина займає третє місце в загальносвітовому табелі рангів серед учасників Олімпійських ігор за всі часи їх існування. Більшість клубів прийняті до нової німецької федерації олімпійського спортивного союзу (DOSB). Великі успіхи були в німецьких спортсменів в інших видах спорту, як-от фехтування, кінний спорт, боротьба, академічне веслування, веслування на байдарках і каное, легка атлетика та плавання.
Футбол
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk00TDFadmNsOWtaVzFmUjNKMWNIQmxibk53YVdWc1gwUmxkWFJ6WTJoc1lXNWtYeTFmVkhOamFHVmphR2xsYmpFdWFuQm5Mekl3TUhCNExWWnZjbDlrWlcxZlIzSjFjSEJsYm5Od2FXVnNYMFJsZFhSelkyaHNZVzVrWHkxZlZITmphR1ZqYUdsbGJqRXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Найпопулярніший вид спорту в Німеччині футбол. Близько 6,68 мільйона футболістів-любителів і близько 180 000 професіоналів (Deutscher Fußball-Bund — станом на 2009), організовані в Німецькій футбольній асоціації, Національна команда країни чотири рази здобувала Кубок світу з футболу в 1954, 1974, 1990 та 2014 роках, двічі приймала цей масштабний світовий футбольний форум — в 1974 і 2006 роках, останній став одним із найбільших і найуспішніших у світі спортивних дійств. Досі Німеччина — єдина країна Європи, яка володіє званням чемпіона світу з футболу як для чоловіків, так і для жінок. Бундесліга посідає друге місце у світі за середньою відвідуваністю глядачами її матчів, на те є причини, оскільки в ній грають відомі світові футбольні дружини та не менш відомі світові гравці. З німецьких футболістів найвідоміші — Франц Беккенбауер, Герд Мюллер, Юрґен Клінсманн, Лотар Маттеус, Олівер Кан тощо.
Автоспорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd3TDAxcFkyaGhaV3hmVTJOb2RXMWhZMmhsY2w4eU1ERXdYMDFoYkdGNWMybGhMbXB3Wnk4eE5EQndlQzFOYVdOb1lXVnNYMU5qYUhWdFlXTm9aWEpmTWpBeE1GOU5ZV3hoZVhOcFlTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Німеччина є однією з провідних країн у світі автоспорту: популярні автоперегони, успішні автомобільні «стайні», сучасні автомобілі, команди-клуби та пілоти, прийшли саме з Німеччини. Найуспішніший пілот в історії Формули-1, за всю її історію, Міхаель Шумахер, добився найзначніших досягнень в автоспорті за свою кар'єру і виграв найбільше чемпіонатів і заїздів, ніж будь-який інший пілот від часів заснування Формули-1 в 1946 році, ставши одним із найбільш високооплачуваних спортсменів в історії. Серед провідних команд в автоспорті команди «BMW» і «Mercedes», що неодноразово перемагали в Кубку конструкторів. Команда «Порше» 16 разів вигравала гонку-ралі «24 години Ле-Мана» (престижна щорічна гонка у Франції). Популярні в Німеччині перегони в класі ДТМ.
Гандбол
вважається найкращою лігою у світі, чоловіча збірна країни у 2007 році стала чемпіоном світу уже втретє. Майже 850 000 гандболістів змагаються в 4600 клубах під патронатом . Стає дедалі популярнішим і баскетбол, особливо, завдяки успіхам Дірка Новіцкі, що здобув у 2007 році MVP, звання найціннішого гравця Національної баскетбольної асоціації, який став одним із найкращих гравців у світі. Ще раніше — в 1990-х роках, (Detlief Schrempf) — як найкращий німецький баскетболіст — добився значних успіхів у НБА.
Інші види спорту
Теніс
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV6TDFOMFpXWm1hVjlIY21GbVh5VXlPRmRwYldKc1pXUnZibDh5TURBNUpUSTVYelF1YW5Cbkx6RTRNSEI0TFZOMFpXWm1hVjlIY21GbVh5VXlPRmRwYldKc1pXUnZibDh5TURBNUpUSTVYelF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У тенісі в 1980-х і 1990-х роках в усіх на вустах були успіхи німецьких професійних тенісистів — Міхаеля Штіха, Бориса Беккера і Штеффі Граф, це були часи тенісного буму в країні, але відтоді цей вид спорту дещо зменшив свою популярність. Тімо Болл є одним із найкращих гравців у світі з настільного тенісу.
Велоспорт
Велоспорт також найпопулярніший індивідуальний спортивний вид у країні, а популярність його багато в чому залежить від поточних успіхів німецьких велогонщиків — а (в 1960 роках) і Ян Ульріх (кінець 1990-х і початку 2000-х років) є одними з найуспішніших велосипедистів у світі. Школа боксу в Німеччині не втратила своєї моці, попри те, що успіхи Макса Шмелінга і Генрі Маске вже доволі давні. Тепер цей вид спорту розвивається в професійних клубах й патронується великими шоу-промоутерськими компаніями, серед яких найвідоміша Гамбурзька.
Зимові види спорту
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll3TDFWelkyaHBYMlJwYzJ4Zk1qQXdOaTVxY0djdk1qQXdjSGd0VlhOamFHbGZaR2x6YkY4eU1EQTJMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Німецькі спортсмени у зимових видах спорту, взагалі, вважаються найуспішнішими. Бобслей, санний спорт, біатлон, лижні перегони та гірськолижний спорт — це види спорту, в яких домінують німецькі атлети, виграючи численні медалі на світових чемпіонатах і Олімпійських іграх та інших спортивних змаганнях. Черговим підтвердженням тому, стало перше загальнокомандне місце команди Німеччини в зимових Олімпійських іграх 2006 року. Німеччина приймає численні змагання з зимових видів спорту, так повелося з далекого 1936 року, коли в баварських містах-побратимах та , об'єднаних задля нагоди в Гарміш-Партенкірхен були проведені зимові Олімпійські ігри, а з часом для німців зимовий спорт став найулюбленішим відпочинком.
Хокей
Ще помітніших успіхів добивалася Німеччина в хокеї на траві — чоловіча збірна ставала чемпіоном світу в 2002 і 2006 роках, а в 1972, 1992 і 2008 олімпійськими чемпіонами, жіноча національна дружина в 2004 році також заволоділа олімпійським «золотом». Натомість хокей із шайбою тільки почав розвиватися, але завдяки успішним виступам у Європі німецьких клубів (куди запрошуються відомі гравці зі всіх європейських країн) вдалося «підтягнути» до професійного рівня гру національної команди, котра вже «прописалася» в чільну 10 світових хокейних команд на льоду. Один із найстаріших спортивних видів у Німеччині — спортивна стрільба. Німецька федерація стрільби нараховує близько 1,5 млн членів, всього в країні налічується близько шести мільйонів стрільців — любителів й професіоналів.
Німецько-українські відносини
Україно-німецькі відносини | |
---|---|
![]() | |
![]() Німеччина | ![]() Україна |
Німеччина та Україна уже багато років поспіль пов'язані між собою двосторонніми стосунками. Німецькі політичні фонди здійснюють проєктну роботу в Україні з українськими партнерами. Зокрема, через Німеччина сприяє численним проєктам у сфері правового консультування. Діє Спілка студентів-українців у Німеччині. В місті Дюссельдорфі [].
Надзвичайний і Повноважний Посол України у Федеративній Республіці Німеччина — Клімкін Павло Анатолійович (до 19 червня 2014 року). Радник-посланник, заступник керівника місії — Химинець Василь Васильович.
Компетенція Консульського відділу Посольства України у ФРН поширюється на федеральні землі: Берлін, Бранденбург, Саксонія-Ангальт, Саксонія, Тюрингія, Мекленбург — Передня Померанія. Діють відділи посольства у Бонні, генеральні консульства України у Франкфурті-на-Майні, Гамбурзі, Мюнхені.
Див. також
Примітки
- Surface water and surface water change. Організація економічного співробітництва та розвитку. оригіналу за 24 March 2021. Процитовано 11 жовтня 2020.
- Population by nationality and sex (quarterly figures) [Bevölkerung nach Nationalität und Geschlecht (Quartalszahlen)]. www.destatis.de. Destatis - Statistisches Bundesamt. Процитовано 5 січня 2024.
- World Economic Outlook Database, October 2023 Edition. (Germany). Міжнародний валютний фонд. 10 жовтня 2023. Процитовано 10 жовтня 2023.
- (PDF). Програма розвитку ООН. 8 вересня 2022. Архів оригіналу (PDF) за 8 September 2022.
- Germany Top Migration Land After U.S. in New OECD Ranking. Bloomberg. 20 травня 2014. оригіналу за 3 вересня 2014. Процитовано 29 серпня 2014.
- Max Mangold (ed.), ред. (1995). Duden, Aussprachewörterbuch (Duden Pronunciation Dictionary) (German) (вид. 6th ed.). Mannheim: Dudenverlag (Bibliographisches Institut & F.A. Brockhaus AG. с. pp 271, 53f. ISBN .
{{}}
:|pages=
має зайвий текст () - ГЕРМАНИЯ • Большая российская энциклопедия - электронная версия. bigenc.ru. оригіналу за 2 лютого 2018. Процитовано 2 лютого 2018.
- Шульце, Гаген (2010). Історія Німеччини (укр.). Видавництво "Наука". ISBN . оригіналу за 3 February 2018. Процитовано 2 лютого 2018.
- ДРЕВНЕЙШЕЕ НАСЕЛЕНИЕ ГЕРМАНИИ: В южной и центральной областях современной Германии человек поселился. texts.news (англ.). оригіналу за 2 лютого 2018. Процитовано 2 лютого 2018.
- Modi, J. J. (1916). The Ancient Germans: Their History, Constitution, Religion, Manners and Customs. The Journal of the Anthropological Society of Bombay. 10 (7): 647.
Raetia (modern Bavaria and the adjoining country)
- Rüger, C. (2004) [1996]. Germany. У Bowman, Alan K.; Champlin, Edward; Lintott, Andrew (ред.). The Cambridge Ancient History: X, The Augustan Empire, 43 B.C. - A.D. 69. Т. Volume 10 (вид. 2nd). Cambridge University Press. с. 527—28. ISBN .
- Bowman, Alan K.; Garnsey, Peter; Cameron, Averil (2005). The crisis of empire, A.D. 193–337. The Cambridge Ancient History. Т. 12. Cambridge University Press. с. 442. ISBN .
- Племена Середньої та Північно-Східної Європи (VI—I ст. до н. е..). оригіналу за 30 April 2010. Процитовано 5 березня 2011.
- Wolfram, Herwig (1997). The Roman Empire and its Germanic Peoples. California University Press. с. 11—13.
- McBrien, Richard (2000). Lives of the Popes: The Pontiffs from St. Peter to Benedict XVI. HarperCollins. с. 138.
- ГЕРМАНИЯ • Большая российская энциклопедия - электронная версия. bigenc.ru. оригіналу за 2 лютого 2018. Процитовано 5 лютого 2018.
- Fulbrook 1991, p. 27.
- Eisenstein, Elizabeth. (1980). The printing press as an agent of change. Cambridge University Press, pp. 3–43.
- Andrews, Edmund L. (1 January 2002). Germans Say Goodbye to the Mark, a Symbol of Strength and Unity. The New York Times. оригіналу за 14 May 2011. Процитовано 26 April 2010.
- (нім.) Landtag einstimmig gegen Komplettumzug WDR; 14 September 2006.
- (нім.) Deutschlands heimliche Hauptstadt Landtag einstimmig gegen Komplettumzug [ 10 жовтня 2007 у Wayback Machine.] WDR; 20 June 2006.
- Dempsey, Judy. International Herald Tribune. 31 October 2006. Retrieved 30 November 2006.
- Basic Law for the Federal Republic of Germany (PDF). Deutscher Bundestag. Btg-bestellservice. October 2010. (PDF) оригіналу за 19 June 2017. Процитовано 14 квітня 2011.
- . Deutsche Welle (українською) . 26 жовтня 2021. Архів оригіналу за 20 лютого 2022. Процитовано 28 серпня 2022.
- Christian Democratic Union/Christian Social Union. U.S. Library of Congress. оригіналу за 30 April 2011. Процитовано 26 березня 2011.
- Reuters: Fitch Affirms Germany at 'AAA'; Outlook Stable. Reuters. 8 січня 2016. оригіналу за 2 February 2016. Процитовано 26 січня 2016.
- CPI 2009 table. Transparency International. Архів оригіналу за 12 травня 2013. Процитовано 18 листопада 2009.
- The Innovation Imperative in Manufacturing: How the United States Can Restore Its Edge. Архів оригіналу (PDF) за 12 травня 2013. Процитовано 26 вересня 2010.
- Norris, Floyd (20 February 2010). A Shift in the Export Powerhouses. The New York Times. оригіналу за 25 February 2010. Процитовано 31 March 2010.
- За год из католической церкови ушли 180 тысяч немцев, КОММЕНТАРИИ: pro.UA[недоступне посилання з вересня 2019]
- Nobel Prize [ 2006-04-05 у Wayback Machine.], Nobelprize.org. Retrieved 19 November 2009.
- Swedish academy awards [ 5 жовтня 2010 у Wayback Machine.] ScienceNews web edition, 1 October 2010.
- National Science Nobel Prize shares 1901—2009 by citizenship at the time of the award [ 3 березня 2011 у Wayback Machine.] and by country of birth [ 6 березня 2011 у Wayback Machine.]. From Jürgen Schmidhuber (2010), Evolution of National Nobel Prize Shares in the 20th Century [ 27 березня 2014 у Wayback Machine.] at arXiv:1009.2634v1 [ 15 квітня 2016 у Wayback Machine.]
- Roberts, J. M. The New Penguin History of the World, Penguin History, 2002. Pg. 1014. .
- Der Deutsche Olympische Sportbund: Organisation. оригіналу за 21 February 2010. Процитовано 29 січня 2010.
- Der DFB: Mitglieder-Statistik [ 28 березня 2010 у Wayback Machine.] (Stand: Januar 2009)
- Das Unternehmen Handball stellt sich vor[недоступне посилання з червня 2019], auf: www.dhb.de, Abruf: 19. Januar 2010
- Ehrung: Nowitzki zum MVP gewählt [ 17 січня 2011 у Wayback Machine.]. Meldung vom 11. Mai 2007.
- Deutscher Schützenbund [ 9 січня 2010 у Wayback Machine.] (abgerufen am 13. Mai 2009)
- Указ Президента України № 411/2012. оригіналу за 14 October 2013. Процитовано 6 травня 2013.
- Указ Президента України від 19 червня 2014 року № 542/2014 «Про звільнення П.Клімкіна з посади Надзвичайного і Повноважного Посла України у Федеративній Республіці Німеччина»
- Співробітники Посольства України в Німеччині // Сайт Посольства України у ФРН. оригіналу за 1 November 2014. Процитовано 16 листопада 2014.
Література
- Бобилєва С. Й. Історія Німеччини з давніх часів до 1945 року: Навчальний посібник для студ. вищ. навч. закл. / С. Й. Бобилєва; МОНУ; Дніпропетровськ. нац. ун-т. — Дніпропетровськ: РВВ ДНУ, 2003. — 528 с.
- Брокгауз Історія Німеччини у світлинах = Deutsche Geschichte in Schlaglichtern / Брокгауз ; пер. з нім. : І. Андрущенко, Л. Сандига, О. Кислюк ; [ред. С. Вишенський ; худ. оформ. К. Міщук]. — Київ: Юніверс, 2010. — 567 с. : іл. — (Серія «Історична думка»). —
- Короткий статистичний збірник «Україна та Німеччина» / Державний комітет статистики України; Федеральне статистичне управління Німеччини. — К., 2000. — 40 с. — (Tacis). — Укр. та нім. мовами. — .
- Мартинов А. Ю. Об'єднана Німеччина: від «Боннської» до «Берлінської» республіки (1990—2005 рр.). — К.: Корпорація, 2006. — 447 с.
- Мартинов А. Ю. Соціал-демократична партія у політичній історії Німеччини XX століття. — К., 2003.
- Німецькомовні країни. Німеччина. Австрія. Швейцарія. Люксембург. Ліхштенштейн: Навчальний посібник для студентів / Кіровоградський держ. педагогічний ун-т ім. Володимира Винниченка. — Кіровоград: РВЦ КДПУ ім. В. Винниченка, 2005. — 208 с.
- Соціально-ринкова економіка Німеччини в економічній системі ЄС: монографія / Р. В. Міхель; ред. І. М. Грабинський; Львів. нац. ун-т ім. І. Франка. — Львів: Укр. технології, 2015. — 199 c.
- Факти про Німеччину / ред. Жанет Шаян, Сабіне Гіле; пер. Володимир Шелест. — Франкфурт-на-Майні: Зоцієтетс-Ферлаґ, 2010. —
- Kampers, Franz, and Martin Spahn. Germany // The Catholic Encyclopedia. Vol. 6. New York: Robert Appleton Company, 1909.
Посилання
- Німеччина // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2002. — Т. 4 : Н — П. — 720 с. — .
- Факти про Німеччину — портал з актуальними даними, фактами й інформацією про Німеччину
- www.deutschland.de — Мультимовний портал про сучасну Німеччину (нім.)
- Офіційний сайт Канцлера Німеччини (нім.)
- Deutsche Welle — Німецька хвиля (нім.)
- Німеччина на OpenStreetMap (нім.)
- (англ.)
- Українці в Німеччині
- The World Factbook: Німеччина (англ.)
- Німеччина, каталог посилань Open Directory Project (англ.)
- Факти про Німеччину
Північне море | ![]() | Балтійське море |
![]() ![]() ![]() | ![]() | ![]() |
![]() ![]() | ![]() | ![]() ![]() |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro Nimechchina znachennya ta Federativna Respublika Nimechchina 1949 1990 Nime chchina nim Deutschland abo oficijno Federati vna Respu blika Nime chchina nim Bundesrepublik Deutschland derzhava v Centralnij Yevropi demokratichna federativna respublika Skladayetsya z 16 federalnih zemel Stolicya i najbilshe misto krayini Berlin Zajmaye ploshu 357 588 km Klimat pomirnij sezonnij Naselennya 84 6 mln osib Chlen Yevropejskogo Soyuzu ta NATO Krayina z najbilshoyu kilkistyu naselennya i najbilshim rivnem ekonomiki v Yevropejskomu Soyuzi Providna politichna sila na Yevropejskomu kontinenti tehnologichnij lider u bagatoh galuzyah Nimechchina ye drugoyu za populyarnistyu krayinoyu dlya migraciyi u sviti postupayuchis tilki SShA Federativna Respublika Nimechchina nim Bundesrepublik DeutschlandPrapor GerbDeviz Einigkeit und Recht und Freiheit Yednist i spravedlivist i svoboda Gimn Das Lied der Deutschen Pisnya Nimciv source source track track track track track track track track track track track Roztashuvannya Nimechchini Roztashuvannya Nimechchini v Yevropejskomu Soyuzi Stolicya ta najbilshe misto Berlin 52 31 pn sh 13 24 sh d country H G OOficijni movi nimecka1Forma pravlinnya federativna parlamentska respublika Prezident Frank Valter Shtajnmayer Kancler Olaf SholcFormuvannya Korolivstvo Nimechchina 919 Svyashenna Rimska imperiya 2 lyutogo 962 Nimecka imperiya 18 sichnya 1871 Vejmarska respublika 11 serpnya 1919 Tretij Rejh 24 bereznya 1933 utvoreno FRN 23 travnya 1949 zasnovano YeES 1 sichnya 1958 vstup do NATO 9 travnya 1955 zluka FRN ta NDR 3 zhovtnya 1990 Plosha Zagalom 357 600 km 63 ga Vnutr vodi 1 27 Naselennya ocinka 3 kvartal 2023 84 607 016 19 a Gustota 236 km 58 a VVP PKS 2023 r ocinka Povnij 5 537 trln 5 a Na dushu naselennya 66 037 18 a VVP nom 2023 rik ocinka Povnij 4 462 trln 3 a Na dushu naselennya 52 823 19 a ILR 2021 0 942 duzhe visokij 6 e Valyuta Yevro a href wiki D0 9A D0 BB D0 B0 D1 81 D0 B8 D1 84 D1 96 D0 BA D0 B0 D1 86 D1 96 D1 8F D0 B2 D0 B0 D0 BB D1 8E D1 82 ISO 4217 title Klasifikaciya valyut ISO 4217 EUR a Chasovij poyas CET UTC 1 Litnij chas CEST UTC 2 Kodi ISO 3166 DE DEUDomen deTelefonnij kod 49Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Nimechchina Misce starodavnoyi Germaniyi bulo naseleno riznimi germanskimi plemenami za svidchennyam dokumentiv she do 100 r n e Protyagom velikogo pereselennya narodiv germanci poshirilis na pivden vstanovivshi uspishni korolivstva v znachnij chastini Yevropi Pochinayuchi z X stolittya germanski teritoriyi utvorili centralnu chastinu Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi Protyagom XVI stolittya pivnichno germanski regioni stali centrom protestantskoyi reformaciyi todi yak pivdenni ta zahidni zalishalis u katolickij viri Ci dvi frakciyi zitknulis mizh soboyu pid chas Tridcyatilitnoyi vijni Okupaciya protyagom napoleonivskih voyen ta zrostannya populyarnosti pangermanizmu vseredini Nimeckogo soyuzu prizvelo v 1871 roci do ob yednannya nimeckih derzhav navkolo Prussiyi v Nimecku imperiyu Pislya nimeckoyi revolyuciyi v 1918 1919 rokah i zgodom kapitulyaciyi v Pershij svitovij vijni Imperiya stala Vejmarskoyu respublikoyu v 1918 roci ta bula podilena za Versalskim dogovorom Pid chas Velikoyi depresiyi buv ogoloshenij totalitarnij Tretij Rejh v 1933 roci Dali buv period nacional socializmu ta Druga svitova vijna Pislya zakinchennya Drugoyi svitovoyi vijni SShA SRSR Velika Britaniya ta Franciya vzyali verhovnu vladu na teritoriyi Nimechchini u svoyi ruki ta podilili yiyi na zoni okupaciyi Cherez te sho derzhavi peremozhci v cilomu ne zmogli dijti zgodi pro spilnij sposib dij shodo Nimechchini u mezhah okupacijnih zon zahidnih derzhav bula utvorena Federativna Respublika Nimechchini a v mezhah radyanskoyi zoni okupaciyi Nimecka Demokratichna Respublika Obidvi derzhavi buli konstitujovani u 1949 r U 1990 roci Nimechchina vidnovila yednist Chlen Yevropejskogo Soyuzu NATO i Velikoyi simki pretenduye na postijne chlenstvo v Radi Bezpeki OON Krayina maye chetvertu najbilshu u sviti ekonomiku za VVP i p yatu najbilshu za paritetom kupivelnoyi spromozhnosti Ce drugij najbilshij u sviti eksporter i tretij najbilshij importer tovariv Krayina dosyagla duzhe visokih standartiv zhittya i maye vsebichnu sistemu socialnogo zabezpechennya Nimechchina batkivshina bagatoh znamenitih naukovciv ta vinahidnikiv i vidoma svoyeyu kulturnoyu ta politichnoyu istoriyeyu NazvaNime chchina nim Deutschland korotka nazva Federati vna Respu blika Nime chchina nim Bundesrepublik Deutschland MFA ˈbʊndesʁepuˌbliːk ˈdɔʏtʃlant prosluhati oficijna nazva Skorocheno FRN nim BRD GeografiyaDokladnishe Geografiya Nimechchini Div takozh Geologiya Nimechchini Nimechchina mezhuye na pivnochi z Daniyeyu 68 km na zahodi z Niderlandami 577 km Belgiyeyu 167 km Lyuksemburgom 138 km ta Franciyeyu 451 km na pivdni Shvejcariyeyu 334 km Avstriyeyu 784 km a na shodi z Polsheyu 456 km i Chehiyeyu 646 km Na pivnochi omivayetsya Baltijskim ta Pivnichnim moryami Na teritoriyi Nimechchini roztashovana Pivnichno Nimecka nizovina serednovisotni gori Shvabsko Bavarska visochina alpijske peredgir ya ta Alpi Serednovisotni nimecki gori visota perevishuye 1000 m nad rivnem morya chastina shirokoyi girskoyi dugi yaka tyagnetsya vid centralnoyi Franciyi azh do centralnoyi Polshi do yakoyi nalezhat Garc Tyurinzkij Lis ta Rudni gori Na pivdni bavarske ploskogir ya Bavarskij lis tyagnetsya do pivnichnih shiliv Alp Najvisha tochka krayini gora Cugshpitce 2963 m nad rivnem morya Bilya kordonu iz Shvejcariyeyu roztashovane najbilshe ozero Nimechchini Bodenske ozero z yakogo bere svoyi vitoki richka Rejn Najdovsha yevropejska richka Dunaj bere svoyi vitoki v nimeckih gorah Shvarcvald Relyef Cugshpitce v Bavariyi najvisha gora NimechchiniFizichna karta Nimechchini Relyef krayini pidvishuyetsya z pivnochi na pivden Na pivnochi krayini Pivnichno Nimecka nizovina z morenimi gorbami i dilyankami zandrovogo relyefu pivdennishe visochini nizki i serednovisotni gori 600 800 m inodi do 1400 m Garc Shvarcvald Rudni gori Shumava ta in Na pivdni Bavarske ploskogir ya obramovane peredovimi hrebtami Alp najvisha tochka krayini gora Cugshpitce visotoyu 2963 m Klimat pomirnij na pivn morskij v inshih rajonah krayini perehidnij do kontinentalnogo Osnovni richki Rejn Elba Dunaj Oder Varnov Vezer Veliki ozera Bodenske ta inshi roztashovani v peredgir yah Alp bagato dribnih ozer lodovikovogo pohodzhennya na Pivnichno Nimeckij nizovini Richki j kanali Div takozh Gidrogeologiya Nimechchini Shist najbilshih richok stikayut u storonu moriv j rozriznyayut shist najbilshih richkovih vodozabirnih basejniv krayini Rejnu Dunayu Elbi Oderu Vezeru i Emsu P yat iz yakih stikaye do Pivnichnogo ta Baltijskogo moriv odin Dunaj vpadaye v Chorne more Vodozbirnij ploshi cih richok zagalom stanovlyat osnovnij yevropejskij vododil Richka Rejn bere pochatok u verhiv yah Alp i maye dovzhinu 865 kilometriv buduchi she j na deyakih dilyankah kordonom krayini protikaye na pivdennomu zahodi i zahodi krayini Yiyi osnovni pritoki Nekkar Majn Mozel i Rur Ekonomichne znachennya Rejnu dlya krayini viznachalne vin ye odnim iz najzhvavishih vodnih shlyahiv u Yevropi Elba v misti Shtadt Velen Saksoniya Stik richki Dunaj prohodit na pivdni krayini j dovzhina jogo teritoriyeyu Nimechchini 647 kilometriv protikaye majzhe ves chas u girskij miscevosti i dohodit do kordoniv z Avstriyeyu a tam dali teche uzhe Pivdenno Shidnoyu Yevropoyu Jogo osnovni pritoki Iller Leh Izar ta Inn U Shidnij Nimechchini teche richka Elba dovzhinoyu 725 km yiyi osnovni pritoki Zaale i Gafel a takozh Ohre Oste i Zude Richka Oder ye kordonom iz Polsheyu i maye najvazhlivishi pritoki Nejse ta Shpreye Vodozbirna plosha richki Vezer cilkom lezhit u Nimechchini i protikaye centralnimi rajonami krayini j vpadaye v Pivnichne more Jogo dovzhina 740 km a zhivitsya vodami richok Verra i Fulda Lajne Aller Oder Richka Ems dovzhinoyu 370 km teche na krajnomu pivnichnomu zahodi krayini Ozera ta grebli Prirodni ozera krayini perevazhno lodovikovogo pohodzhennya Tomu najbilshe velikih ozer v Alpah i v Meklenburzi Najbilshe ozero sho povnistyu lezhit na nimeckij teritoriyi ozero Myuritc Muritz skladova chastina Meklenburskogo ozernogo krayu Zagalom najbilshim ozerom vvazhayetsya Bodenske ozero sho na kordoni z Avstriyeyu i Shvejcariyeyu yake rozmezhovano mizh nimi na Nimecka chastina 305 75 km Shvejcarska 171 63 km i Avstrijska 58 62 km Takozh u Nimechchini zustrichayutsya rukotvorni ozera stvoreni vnaslidok diyalnosti lyudini Tak u Shidnij Nimechchini ye bagato velikih shtuchnih ozer u kolishnih rajonah vidobutku lignitu A najchastishe ce ozera stvoreni vnaslidok pobudovi damb zadlya energetichnih chi gospodarskih cilej Zagalom u Nimechchini blizko 4000 ozer Z nih najbilshi Rang Ozero Zemlya Plosha Glibina1 Bodenske ozero Baden Vyurtemberg Bavariya Shvejcariya Avstriya 536 00 km 1 254 0 m2 Myuric Muritz Meklenburg Perednya Pomeraniya 117 00 km 31 0 m3 Kimzeye Chiemsee Bavariya 79 90 km 72 7 m4 Schweriner See Meklenburg Perednya Pomeraniya 61 54 km 52 4 m5 Shtarnberger Zeye Starnberger See Bavariya 56 00 km 127 7 m6 Ammersee Bavariya 46 60 km 81 1 m7 Plauer See Meklenburg Perednya Pomeraniya 38 40 km 25 5 m8 Kummerower See Meklenburg Perednya Pomeraniya 32 50 km 23 3 m9 Steinhuder Meer Nizhnya Saksoniya 32 00 km 2 9 m10 Grosser Ploner See Shlezvig Golshtejn 30 00 km 60 5 mMorya krayini j ostrovi Ostriv Ryugen u Baltijskomu mori najbilshij ostriv Nimechchini Z pivnichnoyi storoni Nimechchinu omivayut Pivnichne ta Baltijske morya U Pivnichnomu mori dominuye skupchennya Pivnichno Frizkih ostroviv i ostrivnij lancyug Frizkih ostroviv z nih Gelgoland i zaseleni Pivnichno Frizki ostrovi ye zalishkami sushi yaki buli vidrizani vid kontinentalnoyi zemli pidnyattyam rivnya okeanu ta procesami sho vidbuvalisya v lodovikovi periodi Shidno Frizkij ostrivnij bar yer vinik vnaslidok dinamiki pishanih milin tobto namivni dilyanki sushi stavali za deyakij chas ostrovami Najbilshi nimecki ostrovi u Baltijskomu mori iz zahodu na shid Femarn Pel Ryugen i Uzedom najbilshij pivostriv Fishland Dars Cingst Za vinyatkom Femarn voni ye chastinoyu uzberezhzhya Bodden Najbilshi i najvidomishi ostrovi u vnutrishnih vodojmah ozerah Rajhenau Majnau i na Bodenskomu ozeri i na Kimzeye Klimat Bilshist teritoriyi Nimechchini piddayetsya vplivu sezonnogo pomirnogo klimatu v yakomu perevazhayut vologi zahidni vitri Klimat pomirnij pov yazanij z okeanichnoyu Pivnichnoatlantichnoyu techiyeyu yaka ye pivnichnim prodovzhennya Golfstrimu Ci tepli vodi vplivayut na rajoni sho mezhuyut iz Pivnichnim morem u tomu chisli na teritoriyi vzdovzh richki Rejn yaka vpadaye v Pivnichne more Otzhe na pivnichnomu zahodi i pivnochi krayini klimat okeanichnij z vipadannyam opadiv cilij rik iz maksimumom u litnij period Tomu zima v krayini m yaka a vlitku yak pravilo proholodno hocha temperatura mozhe perevishuvati i 30 C dovoli trivalij promizhok chasu Na shodi krayini klimat bilsh kontinentalnij zima mozhlivo holodnisha a lito dovoli spekotne i suhe trivalishij chas Centralna i pivdenna Nimechchina nalezhat do perehidnih regioniv tut variyuyutsya yak pomirno okeanichnij klimat tak i kontinentalnij klimat Serednorichna kilkist opadiv na osnovi statistichnih danih u period 1961 1990 rokiv stanovit 700 milimetriv na rik Serednya shomisyachna kilkist opadiv kolivayetsya vid 40 mm do 77 mm u lyutomu ta chervni vidpovidno IstoriyaDokladnishe Istoriya Nimechchini Disk iz Nebri blizko 1600 rokiv do n e znajdenij na teritoriyi suchasnoyi zemli Saksoniya Angalt Teritoriya suchasnoyi Nimechchini bula zaselena shonajmenshe 600 000 rokiv tomu Z prisutnistyu davnih lyudej vcheni pov yazuyut znahidki gejdelberzkoyi lyudini v Maueri j neandertalciv u Neandertali Do epohi Ashel vidnosyat okremi znahidki kameniv yaki mozhlivo mayut slidi obrobki Na pivdni Nimechchini u verhnomu paleoliti bula poshirena kultura Madlen na pivnochi gamburzka ta arensburzka kulturi Protyagom tisyacholit plemena pervisnih mislivciv i ribalok kochuvali v rajonah dolin povnovodnih richok i osvoyuvali pivnichni okrayini prilegli do morskogo uzberezhzhya Baltijskogo morya V mezoliti na pivdni ta centri Nimechchini viyavlena tardenuazka i azilska kulturi v toj chas yak na pivnochi kulturi Lingbi j Maglemoze U neoliti na teritoriyi Nimechchini poshirilasya kultura linijno strichkovoyi keramiki z nosiyami yakoyi pov yazuyut rozvitok ruchnogo zemlerobstva i perehid do skotarstva Na zminu yim prijshli kolo kultur nakolchato strichkovoyi keramiki predstavleni ryadom lokalnih variantiv Eneolit i bronzovij vik harakternij kulturoyu lijchastogo posudu shnurovoyi keramiki kulturoyu dzvonopodibnih kelihiv allerbergskoyu kulturoyu na Serednomu Rejni U rannyu zaliznu dobu bilshu chastinu teritoriyi Nimechchini zajmala yastorfska kultura zahidni oblasti kulturi grupi Harpshtedt Ninburg pivdenni latenskoyi kulturi i pov yazani z nimi grupi V cej period vidbulos znajomstvo pradavnih plemen iz metalurgiyeyu chomu spriyala nayavnist bolotnoyi zaliznoyi rudi Zi znahidkami yastorfskoyi kulturi vcheni pov yazuyut plemena starodavnih germanciv Vijshovshi z pivdnya Skandinaviyi ta uzberezhzhya Baltijskogo ta Pivnichnogo moriv germanci zajnyali basejni Vezera i Odri pronikayuchi na pivden do Dunayu U rezultati cogo voni stali mezhuvati z keltami na zahodi iranskimi baltijskimi ta slov yanskimi plemenami na shodi ta pivdni Pershi svidchennya pro germanciv u pisemnih dzherelah nalezhat davnogreckomu mandrivniku ta vchenomu Pifeyu z Massaliyi Germanski plemena 100 500 rr Migraciyi v Yevropi 100 500 rr V seredini I stolittya zemli roztashovani na zahid vid Rejnu a piznishe j chastina teritorij na pivden vid Dunayu zavdyaki vijskovim pohodam Yuliya Cezarya uvijshli do skladu Rimskoyi derzhavi Rimlyani kerovani svoyeyu ekspansionistskoyu politikoyu sprobuvali poshiriti svij vpliv i na inshi teritoriyi Odnak sproba viyavilas nevdaloyu u 9 roci do n e rimske vijsko zaznalo nishivnoyi porazki vid ob yednanih germanskih plemen ocholyuvanih vozhdem plemeni heruskiv Arminiyem Na moment napisannya Tacitom svoyeyi praci Germaniya nimecki plemena meshkali uzdovzh Rejnu i Dunayu zajmayuchi bilshu chastinu suchasnoyi Nimechchini Pevni regioni vse taki potrapili pid vladu Rimu na nih bulo utvoreno provinciyi Belgika Galliya Verhnya j Nizhnya Germaniya Reciya ta Norik Zasnovani rimlyanami mista zokrema Augsburg Keln Majnc Trir v podalshij istoriyi stali vazhlivimi politichnimi ta ekonomichnimi centrami U III stolitti na teritoriyi Nimechchini vinikla nizka velikih zahidnogermanskih plemen franki saksi angli longbardi alemani burgundi ta inshi Buduchi silnimi voyinami germanci zaluchalis rimlyanami u vijskovih cilyah a nevdovzi otrimali dozvil oselyatisya u prikordonnij zoni imperiyi ta otrimuvati rimske gromadyanstvo Takij zahist shvidko peretvorivsya na zagrozu koli sam Rim stav zalezhnim vid varvariv Germanski voyenachalnik ta vijskovi chastini vse chastishe virishuvali dolyu imperatoriv doki vreshti resht 476 roku polkovodec Odoakr ne skinuv ostannogo rimskogo pravitelya Odnochasno vidbuvalos Velike pereselennya narodiv v V stolitti plemena gotiv vandaliv frankiv saksonciv ta inshih stvorili na teritoriyi rozvalenoyi Zahidnoyi Rimskoyi imperiyi vlasni korolivstva Do VI stolittya zemli na shid vid Elbi buli zalisheni germancyami a danu teritoriyu zaselili zahidnoslov yanski plemena polabiv lyutichiv ta obodritiv Slid zaznachiti sho polabski slov yani zasnuvali veliku kilkist zamkiv i poselen yaki zgodom stali nimeckimi mistami Lyubech Lyubek Zverin Shverin Budishin Baucen Branibor Brandenburg Frankska derzhava ta Svyashenna Rimska Imperiya 962 1806 rr Mapa Svyashennoyi Rimskoyi Imperiyi 10 stolittyaShidne Frankske korolivstvo 843 roku Pislya rozpadu Rimskoyi imperiyi u Zahidnij Yevropi utvorilosya Frankska derzhava yaka cherez tri stolittya pri Karli Velikomu dosyagla piku mogutnosti j peretvorilasya na imperiyu 800 Vona ohoplyuvala teritoriyi kilkoh suchasnih derzhav zokrema Nimechchini U krayini vidbuvavsya proces utverdzhennya katolicizmu stanovlennya sistemi velikogo feodalnogo zemlevolodinnya a masi silskogo naselennya stavali zalezhnimi vid senjora Yedina derzhava proisnuvala nedovgo u 843 roci onuki pravitelya podilili yiyi mizh soboyu na 3 korolivstva Istoriya Nimechchini perepletena iz istoriyeyu yiyi shidnoyi chastini yaka distalas Lyudoviku Nimeckomu iz dinastiyi Karolingiv Obranij pravitelem Genrih Ptaholov stav zasnovnikom vzhe Saksonskoyi dinastiyi Pislya kompromisiv ta pogroz zastosuvannya sili jogo korolivsku vladu viznala Bavariya ta Shvabiya lotaringi ta plemena polabskih slov yan Vazhlivim chinnikom sho spriyav zmicnennyu pozicij centralnoyi vladi stala neobhidnist vidsichi napadam ugorciv i vikingiv Ottonu Velikomu vdalos peremogti ugorciv u bitvi na Lehskomu poli poklavshi kraj yihnij ekspansiyi na nimecki zemli Nevdovzi 2 lyutogo 962 roku Papa rimskij koronuvav jogo imperatorskoyu koronoyu Cya podiya vvazhayetsya tradicijnoyu datoyu zasnuvannya Svyashennoyi Rimskoyi Imperiyi Novoutvorena imperiya prostyagnulasya vid Rejnu na zahodi do Elbi na shodi i vid Pivnichnogo morya do Alp buduchi stanom na pochatok XI stolittya najmogutnishoyu derzhavoyu Zahidnoyi Yevropi V roki pravlinnya imperatoriv iz Salichnoyi dinastiyi do yiyi skladu priyednali Burgundiyu ta pivnichnu Italiyu vasalnu zalezhnist viznala Chehiya Posililas rol velikih feodaliv yaki nabuvayuchi vse bilshu sudovu ta administrativnu vladu pochinayut vidigravati samostijnu politichnu rol Ce stalo prichinoyu decentralizaciyi derzhavi Hocha imperatori namagalisya borotisya z danimi tendenciyami opirayuchis na licarstvo ta meshkanciv mist ale razom iz tim jshli na postupki znati abi zaruchitisya yiyi pidtrimkoyu v borotbi z papstvom Miniatyura z hroniki XV stolittya Vidobutok rudi Pid chas pravlinnya Gogenshtaufeniv 1138 1254 nimecki knyazi poshirili svij vpliv dali na shid i na pivden tobto na zemli sho nalezhali slov yanam nimecki praviteli zaohochuvali utvorennya poselennya kolonistiv ta provodili politiku germanizaciyi Nezvazhayuchi na posilennya feodalnoyi rozdroblenosti mav misce znachnij ekonomichnij pidjom V cej chas pivnichnonimecki mista yaki vhodili do Ganzejskogo soyuzu bagatili zavdyaki pributkovij torgivli Velika ravensburzka torgova asociaciya sho isnuvala na pivdni Nimechchini mala analogichnu metu Zrostannya tovarno groshovih vidnosin viklikalo zmini v agrarnomu ladi Feodali pragnuchi zbilshiti svoyi dohodi perevodili selyan na naturalni i groshovi obroki Zamist kolishnoyi sistemi panshini vvodilisya novi formi organizaciyi gospodarstva ta ekspluataciyi selyan sho peredbachali poslablennya i likvidaciyu osobistoyi zalezhnosti U pershij polovini XIV stolittya vidbulos rizke skorochennya chiselnosti naselennya prichinoyu chogo stav Velikij Golod 1315 roku za nim posliduvala pandemiya chumi vidoma yak Chorna Smert 1348 1350 Ale navit voni ne zmogli pereshkoditi rozkvitu serednovichnih nimeckih mist burhlivomu rostu remesel i torgivli rozvitku cehovogo ladu Rozvinuvsya institut rejhstagu yakij nabuv statusu institutu zakonodavchoyi vladi i z 1489 roku stav podilyatisya na tri kuriyi Zmini vidbuvalis u derzhavnomu upravlinni Zatverdzhena v 1356 roci imperatorom Karlom IV Lyuksemburzkim Zolota bulla vvela novij poryadok obrannya nimeckogo korolya kolegiyeyu semi imperskih kurfyurstiv Naprikinci XV stolittya v girnichij spravi tekstilnij promislovosti knigodrukuvanni Nimechchini zarodilisya ranni formi manufakturi pochalo skladatisya tovarne virobnictvo Nimecki hudozhniki inzheneri i vcheni rozrobili shirokij spektr metodiv analogichnih tim yaki vikoristovuvalisya italijskimi majstrami ta inzhenerami Veneciyi Florenciyi Genuyi Mistecki ta kulturni centri Nimechchini dali pleyadu talanovitih hudozhnikiv zokrema Gansa Golbejna i jogo sina a takozh Albrehta Dyurera Vidkrittya Jogannom Gutenbergom knigodrukuvannya zaklalo osnovu dlya peretvorennya osviti na masovu Nimeckij soyuz ta imperiya Nimeckij soyuz 1815 roku Take stanovishe zberigalosya do 1806 roku koli nimeckij kajzer Franc II yakij yakraz pered cim u 1804 u stav takozh kajzerom avstrijskoyi bagatonacionalnoyi derzhavi pokinuv prestol pid tiskom francuzkogo imperatora Napoleona Pri Napoleoni Bonaparti kilkist nimeckih knyazivstv i vilnih mist znachno skorotilasya Videnskij kongres spriyav podalshomu ob yednannyu Nimechchini vnaslidok chogo z 38 nimeckih derzhav utvorivsya vilnij Nimeckij soyuz pid verhovenstvom Avstriyi Pislya revolyuciyi 1848 roku stav nazrivati konflikt mizh Prussiyeyu i Avstriyeyu Ce prizvelo do vijni 1866 roku v yakij Prussiya zdobula peremogu i priyednala kilka nimeckih knyazivstv Nimeckij soyuz rozpavsya U 1868 roci buv stvorenij Pivnichnonimeckij soyuz na choli z prezidentom korolem Prussiyi 1871 roku Rejhstag progolosiv prezidenta Pivnichnonimeckogo Soyuzu prusskogo korolya Vilgelma I Gogencollerna imperatorom Nimechchini kanclerom yakoyi buv priznachenij Otto fon Bismark Novitnij period 1914 roku Nimechchina vstupila v Pershu svitovu vijnu progrash u yakij priviv do krahu imperiyi i stvorennya tak zvanoyi Vejmarskoyi respubliki 1933 roku kanclerom Nimechchini priznachenij vozhd Nimeckoyi nacional socialistichnoyi robitnichoyi partiyi Adolf Gitler pri yakomu Nimechchina provodila agresivnu ekspansionistsku i revanshistsku politiku yaka v 1939 roci prizvela do Drugoyi svitovoyi vijni Pislya togo yak Nimechchina zaznala porazki u Drugij svitovij vijni yiyi derzhavnist bula prizupinena vid teritoriyi Nimechchini vidokremleni veliki teritoriyi a reshta bula rozdilena na 4 zoni okupaciyi radyansku amerikansku britansku ta francuzku 1949 roku na teritoriyah amerikanskoyi britanskoyi ta francuzkoyi zon okupaciyi stvorena Federativna Respublika Nimechchina FRN na teritoriyi radyanskoyi zoni okupaciyi Nimecka Demokratichna respublika NDR Berlinskij mur Berlinskij mur foto 1986 rokuDokladnishe Berlinskij mur 1959 roku u NDR pochalasya kolektivizaciya silskogo gospodarstva ta rozderzhavlennya chislennih dribnih pidpriyemstv Do 1960 roku privatne volodinnya zemleyu doveli vid 52 u 1958 do 8 Na pidtrimku Shidnoyi Nimechchini Mikita Hrushov vimagav vid zahidnih derzhav faktichnogo yiyi viznannya pogrozhuyuchi zakriti dostup do Zahidnogo Berlina Odnak do 1970 h rokiv zahid vidmovlyavsya viznati NDR napolyagayuchi na ob yednanni Nimechchini vidpovidno do povoyennih domovlenostej Vodnochas vse bilshe meshkanciv Shidnoyi Nimechchini NDR immigruvalo u Zahidnu FRN 1961 roku blizko 207 tisyach gromadyan U serpni togo samogo roku uryad NDR abi blokuvati potik bizhenciv nakazav sporuditi betonnij mur i zagorodzhennya z kolyuchogo drotu mizh Shidnim i Zahidnim Berlinom Ob yednannya Nimechchini Berlinskij mur pid chas jogo padinnya v 1989 roci z Brandenburzkimi vorotami na zadnomu plani 1985 roku blizko 400 tisyach gromadyan NDR podali zayavu pro vidachu postijnoyi viyiznoyi vizi Predstavniki inteligenciyi ta cerkovni diyachi vzhe vidkrito kritikuvali rezhim za vidsutnist politichnih i kulturnih svobod Nevdovolennya bilshosti shidnonimeckih gromadyan uryadom dosyaglo kulminaciyi 1989 roku U toj chas koli susidni derzhavi namagalis liberalizuvati svoyi rezhimi Socialistichna yedina partiya Nimechchini vitala zhorstoke pridushennya demonstraciyi kitajskih studentiv u chervni 1989 na ploshi Tyananmen Naprikinci togo samogo roku gromadyanske nevdovolennya vililosya v kolosalni demonstraciyi protestu v samij NDR U berezni 1990 roku gromadyani NDR vzyali uchast u pershih viborah za ostanni 58 rokiv Peremogu zdobuv blok partij blizkij do zahidnonimeckogo Hristiyansko demokratichnogo soyuzu yakij vistupav za ob yednannya Nimechchini Pershim obranim prem yer ministrom NDR stav Lotar de Mezyer pid jogo kerivnictvom zdijsneni vazhlivi zmini zokrema vidnovleni 5 federalnih zemel likvidovani 1952 roku a 3 zhovtnya 1990 roku NDR pripinila samostijne isnuvannya i bula vklyuchena do skladu FRN Suchasnist Nova valyuta yevro div t nimecki moneti yevro uvijshla v obig u Nimechchini vid 1 sichnya 2002 roku Na pidstavi Bonn Berlinskogo aktu prijnyatogo parlamentom 10 bereznya 1994 roku Berlin znovu stav stoliceyu ob yednanoyi Nimechchini v toj chas yak Bonn otrimav unikalnij status Bundesstadt misto federalnogo znachennya zi zberezhennyam nizki federalnih ministerstv Perenesennya uryadu zavershilosya 1999 roku Pislya vozz yednannya Nimechchina pochala vidigravati aktivnishu rol u diyalnosti Yevropejskogo Soyuzu i NATO Krayina skeruvala svoyi vijska dlya zabezpechennya stabilnosti na Balkanah i nadislala svij mirotvorchij kontingent v Afganistan Ci diyi buli sprijnyati neodnoznachno oskilki vidpovidno do pislyavoyennih domovlenostej Nimechchina mala pravo na rozgortannya vijsk tilki dlya oboronnih cilej Rozgortannya zh vijsk na chuzhih teritoriyah ne pidpadalo pid oboronni polozhennya odnak parlamentske golosuvannya z cogo pitannya legalizuvalo uchast Nimechchini same u mirotvorchomu konteksti 2005 roku Angela Merkel obrana pershoyu zhinkoyu kanclerom Nimechchini U period z 2005 po 2009 rik vona stoyala na choli tak zvanoyi en yaku pidtrimuvala yiyi vlasna parlamentska grupa u skladi HDS i HSS ta social demokratichna partiya SDPN Pislya zagalnih viboriv 27 veresnya 2009 roku Merkel sformuvala ninishnij koalicijnij uryad u yakomu Social demokratichnu partiyu zaminila Vilna demokratichna partiya VDP Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij podil Nimechchini ta Zemli Nimechchini Nimechchina podilena na 16 politiko administrativnih teritorij federalni zemli Ostanni svoyeyu chergoyu dilyatsya na 439 rajoniv nim Kreise i miskih okrugiv nim kreisfreie Stadte Nizhnya Saksoniya Bremen Gamburg Meklenburg Perednya Pomeraniya Saksoniya Angalt Saksoniya Brandenburg Berlin Tyuringiya Gessen Pivnichnij Rejn Vestfaliya Rejnland Pfalc Bavariya Baden Vyurtemberg Saar Shlezvig Golshtejn Zemlya Stolicya Plosha km NaselennyaBaden Vyurtemberg Shtutgart 35752 10717000Bavariya Myunhen 70549 12444000Berlin Berlin 892 3400000Brandenburg Potsdam 29477 2568000Bremen Bremen 404 663000Gamburg Gamburg 755 1735000Gessen Visbaden 21115 6098000Meklenburg Perednya Pomeraniya Shverin 23174 1720000Nizhnya Saksoniya Gannover 47618 8001000Pivnichnij Rajn Vestfaliya Dyusseldorf 34043 18075000Rajnland Pfalc Majnc 19847 4061000Zaarland Zaarbryuken 2569 1056000Saksoniya Drezden 18416 4296000Saksoniya Angalt Magdeburg 20445 2494000Shlezvig Golshtajn Kil 15763 2829000Tyuringiya Erfurt 16172 2355000Derzhavnij ustrijDokladnishe Politichna sistema Nimechchini Frank Valter Shtajnmayer Prezident z 2017 r Olaf Sholc Kancler z 2021 Nimechchina ye federativnoyu demokratichnoyu parlamentskoyu respublikoyu Yiyi politichna sistema gruntuyetsya na principah zakladenih u konstitucijnomu dokumenti vidomomu yak Grundgesetz Osnovnij zakon Dlya vnesennya popravok do nogo potribno zgodu dvoh tretin deputatskogo skladu Bundestagu ta Bundesratu sho robit jogo zhorstkoyu konstituciyeyu Fundamentalni principi Osnovnogo zakonu garantuyut osnovopolozhni prava lyudini zokrema povagu do lyudskoyi gidnosti samostijnist gilok vladi federalnu strukturu i verhovenstvo prava Taki formi pryamoyi demokratiyi yak referendum abo narodna iniciativa Osnovnij zakon peredbachaye lishe u vinyatkovomu vipadku koli mova jde pro podil teritoriyi FRN Prezident Nimechchini yakim z 19 bereznya 2017 roku ye Frank Valter Shtajnmajyer formalno ye glavoyu derzhavi ta uosoblyuye yednist politichnogo ustroyu Vin obirayetsya Federalnimi zborami specialnoyu ustanovoyu sho skladayetsya z chleniv Bundestagu i rivnoyi kilkosti derzhavnih delegativ obranih landtagami Na posadu prezidenta mozhe obratis bud yakij gromadyanin FRN sho dosyag 40 rokiv Strok jogo povnovazhen skladaye 5 rokiv ale dozvolyayutsya odnorazovi perevibori V obov yazki federalnogo prezidenta vhodyat promulgaciya zakoniv priznachennya posadovih osib vikonannya predstavnickih funkcij takozh vin mozhe pomiluvati zlochinciv Prijnyati nim akti yak pravilo vimagayut kontrasignaciyi kanclera abo vidpovidnogo ministra Drugoyu najvishoyu posadoyu v nimeckomu poryadku starshinstva ye Prezident Bundestagu Bundestagsprasident yakij obirayetsya parlamentom i golovuye na yiyi zasidannyah Nini danij post zajmaye Berbel Bas Zakonodavcha vlada nalezhit federalnomu parlamentu Bundestagu yakij obirayetsya gromadyanami na 4 roki Vidpovidno do Osnovnogo zakonu vin vvazhayetsya odnopalatnim odnak faktichno maye dvi palati Bundestag ta Bundesrat Federalna rada Vlasne parlamentom ye tilki Bundestag Nizhnya palata skladayetsya z 496 deputativ sho volodiyut vilnim predstavnickim mandatom vid nimeckogo narodu yiyi chleni obirayutsya zagalnimi pryamimi rivnimi i tayemnimi viborami za zmishanoyu proporcijno mazhoritarnoyu sistemoyu strokom na 4 roki Najvazhlivishimi funkciyami Bundestagu ye prijnyattya federalnih zakoniv kontrol za robotoyu uryadu ta vibori federalnogo prezidenta dana palata maye pravo utvoryuvati galuzevi komiteti Bundesrat vidpovidno do statti 50 Osnovnogo zakonu vvazhayetsya organom cherez yakij federalni zemli berut uchast u zakonodavchomu ta administrativnomu upravlinni ta v spravah Yevropejskogo Soyuzu Deputati Bundesratu mayut tak zvanij imperativnij mandat vid uryadiv federalnih zemel jogo sklad zminyuyetsya u miru provedennya viboriv u landtagi Zalezhno vid kilkosti meshkanciv zemli mayut vid 3 do 6 golosiv U Bundesrat nadhodyat vsi zakonoproyekti Ti z nih yaki zachipayut kompetenciyu federalnih zemel povinni otrimati jogo shvalennya z byudzhetu i podatkiv pitan teritoriyi i mezh zemel strukturi i organizaciyi zemelnih vladi osviti ta kulturi Shodo inshih zakonoproyektiv Bundesrat mozhe zayaviti protest u takomu vipadku zakon povtorno rozglyadayetsya v Bundestazi i v razi vidhilennya protestu Bundesratu nabuvaye chinnosti Politichna sistema Nimechchini Vikonavchu vladu zdijsnyuye federalnij uryad yakij skladayetsya z kanclera ta ministriv Federalnij kancler bezsumnivno ye klyuchovoyu figuroyu v derzhavnomu upravlinni vin priznachayetsya prezidentom pislya obrannya v Bundestazi vlasnoruch obiraye ministriv ta vstanovlyuye galuzi yihnoyi diyalnosti Uryadovi povnovazhennya duzhe shiroki vin zdijsnyuye vsi funkciyi z upravlinnya maye silni poziciyi v zakonodavchij sferi z danoyi prichini formu pravlinnya Nimechchini neridko nazivayut kanclerskoyu demokratiyeyu Z 22 listopada 2005 roku po 8 grudnya 2021 posadu kanclerki obijmala Angela Merkel Rol politichnih partij u Nimechchini ye znachnoyu i zakriplena statteyu 21 Konstituciyi Voni visuvayut kandidativ na politichni posadi vplivayut na viznachennya osobovogo skladu kerivnih organiv derzhavnoyi administraciyi sudiv ta prokuraturi U FRN tradicijno isnuye bagatopartijna sistema Najbilsh vplivovimi partiyami ye Hristiyansko demokratichnij soyuz HDS Hristiyansko socialnij soyuz HSS ta Social demokratichna partiya Pomitnu rol u politichnomu zhitti krayini vidigrayut takozh liberalna Vilna demokratichna partiya i Soyuz 90 Zeleni Za rezultatami parlamentskih viboriv 2017 roku do Bundestagu projshla pravo populistska partiya Alternativa dlya Nimechchini EkonomikaNimechchina chlen yevrozoni i Yevropejskogo yedinogo rinkuDokladnishe Ekonomika Nimechchini Ekonomichna istoriya U drugij polovini 20 stolittya Nimechchina bula rozkolota na dvi krayini sho rozvivalisya u riznih napryamah U FRN ekonomichna model otrimala nazvu socialnogo rinkovogo gospodarstva yake zabezpechuvalo visoku efektivnist rinkovoyi ekonomiki i garantuvala maksimum socialnoyi spravedlivosti Pislya vozz yednannya 1990 roku ekonomichna politika Nimechchini bula skerovana na virivnyannya vidminnostej mizh zahidnoyu ta shidnoyu chastinami krayini Suchasna ekonomika Nimechchini socialno oriyentovana iz visokorozvinenoyu infrastrukturoyu visokim rivnem rinkovoyi kapitalizaciyi nizkim rivnem korupciyi i visokim rivnem innovacijnosti Derzhavnij i privatnij sektori Nini derzhavnij sektor ekonomiki predstavlenij v osnovnomu ob yektami infrastrukturi pri comu sistemi vodopostachannya elektropostachannya tosho nalezhat miscevim organam vladi Isnuyut derzhavni monopoliyi Nimecka federalna poshta Nimecka federalna doroga tosho Chastka derzhavi v akcionernomu kapitali stanovit blizko 9 Veliki kompaniyi vklyuchayuchi derzhavnij ta inozemnij kapital iz chislom zajnyatih ponad 1 tis osib viroblyayut 51 nacionalnogo VVP Najbilshi kompaniyi Nimechchini za rivnem rinkovoyi kapitalizaciyi Dajmler Krajsler Siemens AG Deutsche Bank odnak perevazhna bilshist pracyuyuchih zajnyata v malomu ta serednomu biznesi Promislovist Mercedes Benz W209 V period 2003 2008 rokiv Nimechchina bula liderom z eksportu avtomobiliv Nimechchina odna z visokorozvinenih krayin svitu Vona posidaye pershe misce v Yevropi za kilkistyu viroblenoyi promislovoyi produkciyi Providne misce v ekonomici zajmayut elektronno tehnichna mashinobudivna v tomu chisli avtomobilebuduvannya predstavlene kompaniyami Volkswagen Group BMW Mercedes Benz Daimler Opel Porsche girnicha vidobuvayutsya vugillya nafta ta prirodnij gaz rudi cinku ta olova kam yana sil metalurgijna himichna harchova sudnobudivna tekstilna naftopererobna galuzi promislovosti Nimechchina importuye produkciyu mashinobudivnoyi harchovoyi legkoyi ta vazhkoyi promislovosti Golovnimi partnerami Nimechchini z importu ye krayini YeS 52 golovnim chinom Franciya 10 Niderlandi 9 Italiya 7 Velika Britaniya 7 Belgiya ta Lyuksemburg 5 SShA 9 Yaponiya 5 Vodnochas Nimechchina eksportuye mashinobudivnu produkciyu avtomobili himichnu produkciyu metali ta virobi z metalu produkti harchuvannya tekstil Golovnimi eksportnimi partnerami Nimechchini ye krayini Yevropejskogo Soyuzu 56 Franciya 11 Velika Britaniya 8 Italiya 8 Niderlandi 6 Belgiya ta Lyuksemburg 5 a takozh SShA 10 ta Yaponiya 2 Div takozh Korisni kopalini Nimechchini Istoriya osvoyennya prirodnih resursiv Nimechchini ta Girnicha promislovist Nimechchini Silske gospodarstvo Ponad tretina teritoriyi Nimechchini zajnyata silskim gospodarstvom Perevazhno viroshuyutsya zernovi kartoplya cukrovi buryaki roslini z yakih viroblyayetsya oliya Nimechchina lider virobnik hmelyu z yakogo viroblyayetsya ponad 5 5 tis gatunkiv piva Na pivdni krayini osoblivo v dolinah richok Rejn ta Vezer viroshuyetsya vinograd NaselennyaDiv takozh Naselennya Nimechchini Berlin okrema federalna zemlya ta najbilshe misto za kilkistyu naselennya Gamburg druge za kilkistyu naselennya misto Nimechchini Naselennya Nimechchini 81 8 miljona meshkanciv iz nih 73 8 miljona z nimeckim a 8 miljoniv z inozemnim gromadyanstvom U 2010 r u krayini prozhivalo 65 mln nimciv ta 15 5 mln inozemciv Najbilshi grupi turki j kurdi 3 2 mln polyaki 1 6 mln vihidci z krayin postradyanskogo prostoru ukrayinci rosiyani yevreyi rosijski nimci 1 4 mln vihidci z krayin Zahidnoyi Yevropi ta Balkan 2 9 mln vihidci z krayin Aziyi 1 6 mln Demografichnij rozpodil po najbilshih mistah Nimechchini Konurbaciya Naselennya mista Naselennya aglomeraciyi Naselennya oblastiBerlin 3 450 000 4 300 000 5 950 000Gamburg 1 780 000 2 600 000 4 270 000Myunhen 1 330 000 2 000 000 5 200 000Keln 1 000 000 1 900 000 11 690 000Frankfurt na Majni 670 000 1 930 000 5 520 000Shtutgart 600 000 1 800 000 5 290 000Rurskij region Rejn Rur 4 700 000 11 470 000Kelnskij soborMova Dokladnishe Nimecka mova ta Oficijna mova nimecka Danska nizhnonimecka luzhicka romska pivnichnofrizka shidnofrizka ye oficijno viznanimi movami etnichnih menshin Yak inozemnu movu v shkolah vivchayut anglijsku francuzku a takozh latinsku italijsku ta rosijsku movi Nimecka mova podilyayetsya na tri grupi dialektiv nizhnonimecki serednonimecki ta verhnonimecki Nizhnonimecki nizhnofrankskij nizhnoalemanskij ta frizkij serednonimecki saksonskij tyurinzkij ta frankskij verhnonimecki verhnofrankskij alemanskij ta bavarskij Religiya Dokladnishe Religiya v Nimechchini Konstituciya Nimechchini yak osnovnij zakon garantuye svobodu viri ta religij u krayini Nimechchina hristiyanizovana z frankskih chasiv ridnij kraj Reformaciyi Pered Drugoyu svitovoyu vijnoyu 2 3 nimciv buli protestantami 1 3 rimo katolikami Z 1948 roku isnuye ob yednannya lyuteranskih ta reformatskih zemelnih Cerkov Nimechchini Yevangelichna cerkva Nimechchini Z 1969 po 1991 isnuvala okrema Yevangelichna cerkva NDR Nini 29 7 nimciv lyuterani ta protestanti 31 2 katoliki 3 9 musulmani ta 0 1 yudeyi U Nimechchini zhive priblizno 3 miljoni musulman blizko 100 000 pravoslavnih 380 000 novoapostoliv ta 100 000 yudeyiv Priblizno 25 vidsotkiv naselennya Nimechchini ne nalezhat do zhodnoyi religijnoyi grupi Religijnist u krayini z roku v rik poslablyuyetsya 2010 roku katolicku cerkvu zalishili ponad 180 tis parafiyan takozh perestali vvazhati sebe protestantami ponad 150 tis nimciv Poperednogo roku zrostannya kilkosti ateyistiv tezh bulo vrazhayuchim ponad 260 tis z oboh hristiyanskih cerkov Katolicki teologi zaklikayut do kardinalnih reform cerkvi Svyata Nimechchini U Nimechchini ye derzhavni ta cerkovni svyata zagalnoderzhavni j taki sho svyatkuyutsya tilki v pevnih federalnih zemlyah regionah i navit tilki v okremomu misti nim Augsburger Friedensfest Nazva ukrayinskoyu Nazva nimeckoyu Data BW BY BE BB HB HH HE MV NI NW RP SL SN ST SH THNovij Rik Neujahr 1 sichnya X X X X X X X X X X X X X X X XHreshennya Gospodnye Svyato troh volhviv Heilige Drei Konige 6 sichnya X X XStrasna p yatnicya Karfreitag zminyuyetsya X X X X X X X X X X X X X X X XVelikden Ostern zminyuyetsya X X X X X X X X X X X X X X X XPershe travnya Tag der Arbeit 1 travnya X X X X X X X X X X X X X X X XVoznesinnya Gospodnye Christi Himmelfahrt zminyuyetsya X X X X X X X X X X X X X X X XTrijcya Svyato Svyatogo Duha Pfingstmontag zminyuyetsya X X X X X X X X X X X X X X X XSvyato Tila Hristovogo Fronleichnam zminyuyetsya X X X X X X X XAugsburger Friedensfest 8 serpnya XUspinnya Bogorodici Maria Himmelfahrt 15 serpnya X XDen nacionalnoyi yednosti Tag der Deutschen Einheit 3 zhovtnya X X X X X X X X X X X X X X X XDen Reformaciyi Reformationstag 31 zhovtnya X X X X XDen vsih svyatih Allerheiligen 1 listopada X X X X XDen rozkayannya i molitvi Buss und Bettag zminyuyetsya XRizdvo 1 j den 1 Weihnachtstag 25 grudnya X X X X X X X X X X X X X X X XRizdvo 2 j den 2 Weihnachtstag 26 grudnya X X X X X X X X X X X X X X X XOsvitaDokladnishe Osvita v Nimechchini Istorichna budivlya biblioteki Gejdelberzkogo universitetuGumboldtskij universitet Berlina ta pam yatnik Aleksandru fon Gumboldtu Sistema osviti v Nimechchini lishe u najvazhlivishih pitannyah regulyuyetsya derzhavoyu na federalnomu rivni Najbilshi povnovazhennya u rozvitku i regulyuvanni osviti maye ne derzhava v cilomu a okremi federalni zemli Ce prizvodit do pevnih rozbizhnostej sistem osviti v 16 zemlyah Odnak zagalom sistema osviti v Nimechchini peredbachaye chotiri rivni pochatkova osvita dvostupeneva serednya osvita ta visha osvita Dev yatirichna shkilna osvita obov yazkova zagalna ta bezkoshtovna U pochatkovij shkoli pochinayetsya navchannya ditej u vici vid 6 rokiv Ocinok za uspishnist ne stavlyat yiyi ocinyuyut na slovah abo inshimi znakami zaohochennya Trivaye vono 4 roki v Berlini 6 rokiv Ye tri vidi serednih shkil shkola z praktichnim pidhodom i menshoyu kilkistyu skladnih predmetiv vona maye gotuvati do remisnichih profesij maye shirshij spektr predmetiv gruntovnishu pidgotovku pislya yiyi zakinchennya uchen otrimuye atestat pro zakinchenu serednyu zagalnu osvitu Mittlere Reife Gymnasium najprestizhnishij vid serednoyi osviti oskilki tilki zavershena osvita v gimnaziyi daye pravo projti vipuskni ispiti na atestat zrilosti i vstupiti u vish Cikavo sho v Bavariyi ta Baden Vyurtemberzi vchiteli a ne batki virishuyut kudi pide ditina pislya pochatkovoyi shkoli do Hauptschule Realschule chi Gymnasium Navchannya v derzhavnih universitetah zagalom bezkoshtovne odnak vid 2007 roku u deyakih zemlyah vvedeno Semestergebuhren plata za semestr sho stanovit blizko 500 yevro Takozh u zv yazku z uchastyu Nimechchini u Bolonskomu Procesi stupin magistra skasovano 2010 roku natomist zaprovadzheno dvostupenevu sistemu bakalavr majster Bachelor Master of Arts Najbilsh davni i prestizhni universiteti Nimechchini Gejdelberzkij universitet Lejpcizkij universitet Gumboldtskij universitet Universitet Frajburga Myunhenskij universitet Tyubingenskij universitet Universitet Galle Vittenberg Marburzkij universitet Oficijne ob yednannya dev yati najbilshih tehnichnih universitetiv krayini maye nazvu TU 9 Vidriznyayetsya vid ukrayinskoyi shkala ocinyuvannya roboti uchniv ta studentiv sho mensha ocinka tim vona krasha visha V Nimechchini ye ocinki vid 1 vidminno sehr gut ausgezeichnet do 6 pogano nezadovilno mangelhaft prichomu mozhlivi promizhni ocinki tipu 1 1 2 5 4 3 i tak dali NaukaDokladnishe Nauka v Nimechchini Sered nobelivskih laureativ 103 naukovci Nimechchini Vprodovzh 20 go stolittya nimecki laureati zdobuli bilshe nagorod nizh bud yaka insha naciya osoblivo v galuzi prirodnichih nauk napriklad fizika himiya fiziologiya abo medicina Roboti Alberta Ejnshtejna ta Maksa Planka mali virishalne znachennya dlya podalshogo rozvitku suchasnoyi fiziki yih ideyi rozvinuli Verner Karl Gejzenberg i Maks Born Vodnochas yihnim vidkrittyam pereduvali roboti Germana fon Gelmgolca Jozefa Fraungofera Danielya Gabrielya Farengejta Vilgelm Konrad Rentgen vidkriv X promeni vidomi v bilshosti mov svitu yak rentgenivski promeni Nimechchina takozh batkivshina chislennih matematikiv sered nih Karl Fridrih Gaus David Gilbert Berngard Riman Gotfrid Vilgelm Lejbnic Karl Veyershtras i German Vejl Administrativnij korpus Tovaristva im Maksa Planka v Myunheni Na suchasnomu etapi naukovi doslidzhennya v Nimechchini zdijsnyuyutsya v universitetah naukovo doslidnih organizaciyah ta v doslidnickih viddilennyah velikih korporacij yak ot Siemens ta Infineon Vazhlivij sub yekt institucijnogo spriyannya Nimecke naukovo doslidnicke spivtovaristvo DfG osnovne zavdannya yakogo polyagaye v pidtrimci doslidnictva u vishih shkolah i derzhavnih doslidnickih ustanovah Poruch iz DfG isnuyut j inshi organizaciyi spriyannya ta fundaciyi yaki aktivno pracyuyut u sferi spriyannya doslidnickij diyalnosti Vazhlive spriyannya z boku Yevropejskogo Soyuzu napriklad v ramkah administrovanoyi Yevropejskoyu Komisiyeyu Ramkovoyi doslidnickoyi programi U lyutomu 2007 roku pochala pracyuvati Yevropejska doslidnicka rada ustanova finansuvannya fundamentalno oriyentovanih doslidzhen stvorenu yak skladova chastina 7 yi Ramkovoyi doslidnickoyi programi YeS 2007 2013 roki U sferi pozauniversitetskogo doslidnictva utvorilos chotiri doslidnicki organizaciyi z riznimi profilyami i prioritetami yaki dopovnyuyut universitetski naukovi programi Naukovo doslidni instituti Tovaristva im Maksa Planka MPG harakterizuyutsya fundamentalnimi doslidzhennyami u novih galuzyah Tematichni doslidnicki prioriteti lezhat u biologichno medichnij fiziko himiko tehnichnij socialnij ta gumanitarnij sferah Tovaristvo imeni Fraungofera FhG zoseredzhuyetsya na prikladnih doslidzhennyah U jogo institutah provodyatsya napriklad dogovirni doslidzhennya dlya promislovosti servisnih pidpriyemstv derzhavnih ustanov Tovaristvo Gelmgolca HGF ob yednuye 15 velikih naukovo doslidnih centriv yaki nadayut priladi i vidpovidnu infrastrukturu v rozporyadzhennya nacionalnih ta mizhnarodnih doslidnickih grup U shesti nadcentrovih doslidnickih sferah provodyatsya peredovi doslidzhennya strategichno programnogo spryamuvannya Prioritetom institutiv Naukovogo tovaristva im Lejbnica WGL ye mizhdisciplinarni ta oriyentovani na zapiti doslidzhennya Isnuyut chislenni kooperacijni zv yazki z promislovistyu sferoyu derzhavnogo upravlinnya i politiki chastkovo zdijsnyuyetsya duzhe tisna spivpracya z universitetami Krim togo diyucha Bavarska derzhavna biblioteka odna z najbilsh znachushih yevropejskih universalnih bibliotek a Derzhavna biblioteka v Berlini najbilsha universalna naukova biblioteka Nimechchini SportSport u Nimechchini maye visoku socialnu znachushist U 2006 roci blizko 27 5 mln nimciv buli chlenami 91 000 nimeckih ozdorovchih i sportivnih klubiv Nimechchina zajmaye tretye misce v zagalnosvitovomu tabeli rangiv sered uchasnikiv Olimpijskih igor za vsi chasi yih isnuvannya Bilshist klubiv prijnyati do novoyi nimeckoyi federaciyi olimpijskogo sportivnogo soyuzu DOSB Veliki uspihi buli v nimeckih sportsmeniv v inshih vidah sportu yak ot fehtuvannya kinnij sport borotba akademichne vesluvannya vesluvannya na bajdarkah i kanoe legka atletika ta plavannya Futbol Zbirna Nimechchini z futbolu 2004 rik Najpopulyarnishij vid sportu v Nimechchini futbol Blizko 6 68 miljona futbolistiv lyubiteliv i blizko 180 000 profesionaliv Deutscher Fussball Bund stanom na 2009 organizovani v Nimeckij futbolnij asociaciyi Nacionalna komanda krayini chotiri razi zdobuvala Kubok svitu z futbolu v 1954 1974 1990 ta 2014 rokah dvichi prijmala cej masshtabnij svitovij futbolnij forum v 1974 i 2006 rokah ostannij stav odnim iz najbilshih i najuspishnishih u sviti sportivnih dijstv Dosi Nimechchina yedina krayina Yevropi yaka volodiye zvannyam chempiona svitu z futbolu yak dlya cholovikiv tak i dlya zhinok Bundesliga posidaye druge misce u sviti za serednoyu vidviduvanistyu glyadachami yiyi matchiv na te ye prichini oskilki v nij grayut vidomi svitovi futbolni druzhini ta ne mensh vidomi svitovi gravci Z nimeckih futbolistiv najvidomishi Franc Bekkenbauer Gerd Myuller Yurgen Klinsmann Lotar Matteus Oliver Kan tosho Avtosport Mihael Shumaher 7 kratnij chempion svitu Formuli 1 Nimechchina ye odniyeyu z providnih krayin u sviti avtosportu populyarni avtoperegoni uspishni avtomobilni stajni suchasni avtomobili komandi klubi ta piloti prijshli same z Nimechchini Najuspishnishij pilot v istoriyi Formuli 1 za vsyu yiyi istoriyu Mihael Shumaher dobivsya najznachnishih dosyagnen v avtosporti za svoyu kar yeru i vigrav najbilshe chempionativ i zayizdiv nizh bud yakij inshij pilot vid chasiv zasnuvannya Formuli 1 v 1946 roci stavshi odnim iz najbilsh visokooplachuvanih sportsmeniv v istoriyi Sered providnih komand v avtosporti komandi BMW i Mercedes sho neodnorazovo peremagali v Kubku konstruktoriv Komanda Porshe 16 raziv vigravala gonku rali 24 godini Le Mana prestizhna shorichna gonka u Franciyi Populyarni v Nimechchini peregoni v klasi DTM Gandbol vvazhayetsya najkrashoyu ligoyu u sviti cholovicha zbirna krayini u 2007 roci stala chempionom svitu uzhe vtretye Majzhe 850 000 gandbolistiv zmagayutsya v 4600 klubah pid patronatom Staye dedali populyarnishim i basketbol osoblivo zavdyaki uspiham Dirka Novicki sho zdobuv u 2007 roci MVP zvannya najcinnishogo gravcya Nacionalnoyi basketbolnoyi asociaciyi yakij stav odnim iz najkrashih gravciv u sviti She ranishe v 1990 h rokah Detlief Schrempf yak najkrashij nimeckij basketbolist dobivsya znachnih uspihiv u NBA Inshi vidi sportu Tenis Shteffi Graf semikratna peremozhnicya Vimbldonu U tenisi v 1980 h i 1990 h rokah v usih na vustah buli uspihi nimeckih profesijnih tenisistiv Mihaelya Shtiha Borisa Bekkera i Shteffi Graf ce buli chasi tenisnogo bumu v krayini ale vidtodi cej vid sportu desho zmenshiv svoyu populyarnist Timo Boll ye odnim iz najkrashih gravciv u sviti z nastilnogo tenisu Velosport Velosport takozh najpopulyarnishij individualnij sportivnij vid u krayini a populyarnist jogo bagato v chomu zalezhit vid potochnih uspihiv nimeckih velogonshikiv a v 1960 rokah i Yan Ulrih kinec 1990 h i pochatku 2000 h rokiv ye odnimi z najuspishnishih velosipedistiv u sviti Shkola boksu v Nimechchini ne vtratila svoyeyi moci popri te sho uspihi Maksa Shmelinga i Genri Maske vzhe dovoli davni Teper cej vid sportu rozvivayetsya v profesijnih klubah j patronuyetsya velikimi shou promouterskimi kompaniyami sered yakih najvidomisha Gamburzka Zimovi vidi sportu Ushi Dizl nimecka biatlonistka dvorazova olimpijska chempionka Nimecki sportsmeni u zimovih vidah sportu vzagali vvazhayutsya najuspishnishimi Bobslej sannij sport biatlon lizhni peregoni ta girskolizhnij sport ce vidi sportu v yakih dominuyut nimecki atleti vigrayuchi chislenni medali na svitovih chempionatah i Olimpijskih igrah ta inshih sportivnih zmagannyah Chergovim pidtverdzhennyam tomu stalo pershe zagalnokomandne misce komandi Nimechchini v zimovih Olimpijskih igrah 2006 roku Nimechchina prijmaye chislenni zmagannya z zimovih vidiv sportu tak povelosya z dalekogo 1936 roku koli v bavarskih mistah pobratimah ta ob yednanih zadlya nagodi v Garmish Partenkirhen buli provedeni zimovi Olimpijski igri a z chasom dlya nimciv zimovij sport stav najulyublenishim vidpochinkom Hokej She pomitnishih uspihiv dobivalasya Nimechchina v hokeyi na travi cholovicha zbirna stavala chempionom svitu v 2002 i 2006 rokah a v 1972 1992 i 2008 olimpijskimi chempionami zhinocha nacionalna druzhina v 2004 roci takozh zavolodila olimpijskim zolotom Natomist hokej iz shajboyu tilki pochav rozvivatisya ale zavdyaki uspishnim vistupam u Yevropi nimeckih klubiv kudi zaproshuyutsya vidomi gravci zi vsih yevropejskih krayin vdalosya pidtyagnuti do profesijnogo rivnya gru nacionalnoyi komandi kotra vzhe propisalasya v chilnu 10 svitovih hokejnih komand na lodu Odin iz najstarishih sportivnih vidiv u Nimechchini sportivna strilba Nimecka federaciya strilbi narahovuye blizko 1 5 mln chleniv vsogo v krayini nalichuyetsya blizko shesti miljoniv strilciv lyubiteliv j profesionaliv Nimecko ukrayinski vidnosiniUkrayino nimecki vidnosiniNimechchina UkrayinaDokladnishe Nimecko ukrayinski vidnosini ta Ukrayinci v Nimechchini Nimechchina ta Ukrayina uzhe bagato rokiv pospil pov yazani mizh soboyu dvostoronnimi stosunkami Nimecki politichni fondi zdijsnyuyut proyektnu robotu v Ukrayini z ukrayinskimi partnerami Zokrema cherez Nimechchina spriyaye chislennim proyektam u sferi pravovogo konsultuvannya Diye Spilka studentiv ukrayinciv u Nimechchini V misti Dyusseldorfi dzherelo Nadzvichajnij i Povnovazhnij Posol Ukrayini u Federativnij Respublici Nimechchina Klimkin Pavlo Anatolijovich do 19 chervnya 2014 roku Radnik poslannik zastupnik kerivnika misiyi Himinec Vasil Vasilovich Kompetenciya Konsulskogo viddilu Posolstva Ukrayini u FRN poshiryuyetsya na federalni zemli Berlin Brandenburg Saksoniya Angalt Saksoniya Tyuringiya Meklenburg Perednya Pomeraniya Diyut viddili posolstva u Bonni generalni konsulstva Ukrayini u Frankfurti na Majni Gamburzi Myunheni Div takozhSpisok mist Nimechchini Spisok ob yektiv Svitovoyi spadshini YuNESKO v Nimechchini Nimechchina alegoriya Spisok ssavciv NimechchiniPrimitkiSurface water and surface water change Organizaciya ekonomichnogo spivrobitnictva ta rozvitku originalu za 24 March 2021 Procitovano 11 zhovtnya 2020 Population by nationality and sex quarterly figures Bevolkerung nach Nationalitat und Geschlecht Quartalszahlen www destatis de Destatis Statistisches Bundesamt Procitovano 5 sichnya 2024 World Economic Outlook Database October 2023 Edition Germany Mizhnarodnij valyutnij fond 10 zhovtnya 2023 Procitovano 10 zhovtnya 2023 PDF Programa rozvitku OON 8 veresnya 2022 Arhiv originalu PDF za 8 September 2022 Germany Top Migration Land After U S in New OECD Ranking Bloomberg 20 travnya 2014 originalu za 3 veresnya 2014 Procitovano 29 serpnya 2014 Max Mangold ed red 1995 Duden Ausspracheworterbuch Duden Pronunciation Dictionary German vid 6th ed Mannheim Dudenverlag Bibliographisches Institut amp F A Brockhaus AG s pp 271 53f ISBN 3 411 04066 1 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a pages maye zajvij tekst dovidka GERMANIYa Bolshaya rossijskaya enciklopediya elektronnaya versiya bigenc ru originalu za 2 lyutogo 2018 Procitovano 2 lyutogo 2018 Shulce Gagen 2010 Istoriya Nimechchini ukr Vidavnictvo Nauka ISBN 9789669697264 originalu za 3 February 2018 Procitovano 2 lyutogo 2018 DREVNEJShEE NASELENIE GERMANII V yuzhnoj i centralnoj oblastyah sovremennoj Germanii chelovek poselilsya texts news angl originalu za 2 lyutogo 2018 Procitovano 2 lyutogo 2018 Modi J J 1916 The Ancient Germans Their History Constitution Religion Manners and Customs The Journal of the Anthropological Society of Bombay 10 7 647 Raetia modern Bavaria and the adjoining country Ruger C 2004 1996 Germany U Bowman Alan K Champlin Edward Lintott Andrew red The Cambridge Ancient History X The Augustan Empire 43 B C A D 69 T Volume 10 vid 2nd Cambridge University Press s 527 28 ISBN 0 521 26430 8 Bowman Alan K Garnsey Peter Cameron Averil 2005 The crisis of empire A D 193 337 The Cambridge Ancient History T 12 Cambridge University Press s 442 ISBN 0 521 30199 8 Plemena Serednoyi ta Pivnichno Shidnoyi Yevropi VI I st do n e originalu za 30 April 2010 Procitovano 5 bereznya 2011 Wolfram Herwig 1997 The Roman Empire and its Germanic Peoples California University Press s 11 13 McBrien Richard 2000 Lives of the Popes The Pontiffs from St Peter to Benedict XVI HarperCollins s 138 GERMANIYa Bolshaya rossijskaya enciklopediya elektronnaya versiya bigenc ru originalu za 2 lyutogo 2018 Procitovano 5 lyutogo 2018 Fulbrook 1991 p 27 Eisenstein Elizabeth 1980 The printing press as an agent of change Cambridge University Press pp 3 43 Andrews Edmund L 1 January 2002 Germans Say Goodbye to the Mark a Symbol of Strength and Unity The New York Times originalu za 14 May 2011 Procitovano 26 April 2010 nim Landtag einstimmig gegen Komplettumzug WDR 14 September 2006 nim Deutschlands heimliche Hauptstadt Landtag einstimmig gegen Komplettumzug 10 zhovtnya 2007 u Wayback Machine WDR 20 June 2006 Dempsey Judy International Herald Tribune 31 October 2006 Retrieved 30 November 2006 Basic Law for the Federal Republic of Germany PDF Deutscher Bundestag Btg bestellservice October 2010 PDF originalu za 19 June 2017 Procitovano 14 kvitnya 2011 Deutsche Welle ukrayinskoyu 26 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 20 lyutogo 2022 Procitovano 28 serpnya 2022 Christian Democratic Union Christian Social Union U S Library of Congress originalu za 30 April 2011 Procitovano 26 bereznya 2011 Reuters Fitch Affirms Germany at AAA Outlook Stable Reuters 8 sichnya 2016 originalu za 2 February 2016 Procitovano 26 sichnya 2016 CPI 2009 table Transparency International Arhiv originalu za 12 travnya 2013 Procitovano 18 listopada 2009 The Innovation Imperative in Manufacturing How the United States Can Restore Its Edge Arhiv originalu PDF za 12 travnya 2013 Procitovano 26 veresnya 2010 Norris Floyd 20 February 2010 A Shift in the Export Powerhouses The New York Times originalu za 25 February 2010 Procitovano 31 March 2010 Za god iz katolicheskoj cerkovi ushli 180 tysyach nemcev KOMMENTARII pro UA nedostupne posilannya z veresnya 2019 Nobel Prize 2006 04 05 u Wayback Machine Nobelprize org Retrieved 19 November 2009 Swedish academy awards 5 zhovtnya 2010 u Wayback Machine ScienceNews web edition 1 October 2010 National Science Nobel Prize shares 1901 2009 by citizenship at the time of the award 3 bereznya 2011 u Wayback Machine and by country of birth 6 bereznya 2011 u Wayback Machine From Jurgen Schmidhuber 2010 Evolution of National Nobel Prize Shares in the 20th Century 27 bereznya 2014 u Wayback Machine at arXiv 1009 2634v1 15 kvitnya 2016 u Wayback Machine Roberts J M The New Penguin History of the World Penguin History 2002 Pg 1014 ISBN 0 14 100723 0 Der Deutsche Olympische Sportbund Organisation originalu za 21 February 2010 Procitovano 29 sichnya 2010 Der DFB Mitglieder Statistik 28 bereznya 2010 u Wayback Machine Stand Januar 2009 Das Unternehmen Handball stellt sich vor nedostupne posilannya z chervnya 2019 auf www dhb de Abruf 19 Januar 2010 Ehrung Nowitzki zum MVP gewahlt 17 sichnya 2011 u Wayback Machine Meldung vom 11 Mai 2007 Deutscher Schutzenbund 9 sichnya 2010 u Wayback Machine abgerufen am 13 Mai 2009 Ukaz Prezidenta Ukrayini 411 2012 originalu za 14 October 2013 Procitovano 6 travnya 2013 Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 19 chervnya 2014 roku 542 2014 Pro zvilnennya P Klimkina z posadi Nadzvichajnogo i Povnovazhnogo Posla Ukrayini u Federativnij Respublici Nimechchina Spivrobitniki Posolstva Ukrayini v Nimechchini Sajt Posolstva Ukrayini u FRN originalu za 1 November 2014 Procitovano 16 listopada 2014 LiteraturaBobilyeva S J Istoriya Nimechchini z davnih chasiv do 1945 roku Navchalnij posibnik dlya stud vish navch zakl S J Bobilyeva MONU Dnipropetrovsk nac un t Dnipropetrovsk RVV DNU 2003 528 s Brokgauz Istoriya Nimechchini u svitlinah Deutsche Geschichte in Schlaglichtern Brokgauz per z nim I Andrushenko L Sandiga O Kislyuk red S Vishenskij hud oform K Mishuk Kiyiv Yunivers 2010 567 s il Seriya Istorichna dumka ISBN 978 966 8118 75 3 Korotkij statistichnij zbirnik Ukrayina ta Nimechchina Derzhavnij komitet statistiki Ukrayini Federalne statistichne upravlinnya Nimechchini K 2000 40 s Tacis Ukr ta nim movami ISBN 966 95683 9 0 Martinov A Yu Ob yednana Nimechchina vid Bonnskoyi do Berlinskoyi respubliki 1990 2005 rr K Korporaciya 2006 447 s Martinov A Yu Social demokratichna partiya u politichnij istoriyi Nimechchini XX stolittya K 2003 Nimeckomovni krayini Nimechchina Avstriya Shvejcariya Lyuksemburg Lihshtenshtejn Navchalnij posibnik dlya studentiv Kirovogradskij derzh pedagogichnij un t im Volodimira Vinnichenka Kirovograd RVC KDPU im V Vinnichenka 2005 208 s Socialno rinkova ekonomika Nimechchini v ekonomichnij sistemi YeS monografiya R V Mihel red I M Grabinskij Lviv nac un t im I Franka Lviv Ukr tehnologiyi 2015 199 c Fakti pro Nimechchinu red Zhanet Shayan Sabine Gile per Volodimir Shelest Frankfurt na Majni Zociyetets Ferlag 2010 ISBN 978 3 7973 1211 2 Kampers Franz and Martin Spahn Germany The Catholic Encyclopedia Vol 6 New York Robert Appleton Company 1909 PosilannyaNimechchina u sestrinskih VikiproyektahOznachennya u Vikislovniku Citati u Vikicitatah Novini u Vikinovinah Nimechchina u Vikimandrah Nimechchina u Vikishovishi Nimechchina Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2002 T 4 N P 720 s ISBN 966 7492 04 4 Fakti pro Nimechchinu portal z aktualnimi danimi faktami j informaciyeyu pro Nimechchinu www deutschland de Multimovnij portal pro suchasnu Nimechchinu nim Oficijnij sajt Kanclera Nimechchini nim Deutsche Welle Nimecka hvilya nim Nimechchina na OpenStreetMap nim angl Ukrayinci v Nimechchini The World Factbook Nimechchina angl Nimechchina katalog posilan Open Directory Project angl Fakti pro NimechchinuPivnichne more Daniya Baltijske more Niderlandi Belgiya Lyuksemburg Polsha Franciya Shvejcariya Avstriya Chehiya Avstriya