Координати: 46°00′ пн. ш. 10°00′ зх. д. / 46.000° пн. ш. 10.000° зх. д.
А́льпи (фр. les Alpes, нім. die Alpen, італ. le Alpi, словен. Alpe, від лат. montes albes — білі гори, можливе й походження назви від кельтського alb — високий або alpa — височина) — гірська система в Європі. Простягається від берегів Середземного моря до Середньо-Дунайської низовини на території Австрії, Італії, Ліхтенштейна, Німеччини, Словенії, Франції, Монако та Швейцарії. Довжина гірської системи — 1200 км, ширина — 130—260 км, висота — до 4810 м (гора Монблан). Має форму опуклої на північний захід дуги з поперечною улоговиною, в межах якої лежать озера Боденське та Комо. Розрізняють Західні та Східні Альпи.
Альпи | ||||
![]() | ||||
Найвища вершина Монблан | ||||
Країна | Австрія, Італія, Ліхтенштейн, Німеччина, Словенія, Франція, Монако, Швейцарія | |||
---|---|---|---|---|
Період | Третинний період | |||
Площа | 190 000 км2 | |||
Довжина | 1 200 км | |||
Ширина | 130-260 км | |||
Найвища точка | Монблан | |||
- висота | 4810 м | |||
![]() Рельєф Альп | ||||
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUyTDFOaGRHVnNiR2wwWlc1aGRXWnVZV2h0WlY5a1pYSmZRV3h3Wlc0dWFuQm5MekkxTUhCNExWTmhkR1ZzYkdsMFpXNWhkV1p1WVdodFpWOWtaWEpmUVd4d1pXNHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZpTDBGc2NHVnVYMlpsYkd4b2IzSnVMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFCYkhCbGJsOW1aV3hzYUc5eWJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkwTDBoaGRYUmxjbTkxZEdVdWFuQm5MekkxTUhCNExVaGhkWFJsY205MWRHVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcwTDBsdWJuTmljblZqYTE5MmIyNWZVeVZETXlWQ1EyUjNaWE4wWlc0dWFuQm5MekkxTUhCNExVbHVibk5pY25WamExOTJiMjVmVXlWRE15VkNRMlIzWlhOMFpXNHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Географія
Поділ Альп
Західні Альпи складаються з Приморських, Котських, Савойських та Бернських Альп. Їхня пересічна висота 3000—4000 м. Окремі вершини сягають понад 4000 м.
Для Західних Альп характерна добре виражена дугоподібна форма хребтів, різка асиметрія схилів — внутрішні круті, зовнішні пологі, велика кількість льодовиків.
У Східних Альпах виділяються, зокрема, Ретійський, Доломітовий та Карнійський хребти, що мають значне широтне простягання. Пересічна висота Східних Альп 2500—3500 м; відповідно, там менше льодовиків.
Крім поділу на Західні і Східні, Альпи поділяють також у широтному напрямі: на Північні Передальпи — (вапнякові та сланцеві гори), Центральні Альпи — (кристалічні хребти) та Південні Передальпи — (вапнякові і пісковикові гори).
Цікаво, що східні відроги Альп (Лейтські гори) та західні відроги Карпат (Хундсхаймер-Берге) відокремлює всього 14 км.
Альпи мають багато зручних перевалів — Мон-Сеніс, Великий Сен-Бернар, Симплон, Сен-Ґоттард, Берніна, Бреннер, Тауерн. Крізь Альпи прокладені тунелі: Симплонський, Сен-Готардські (залізничний та автомобільний) та інші.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZtTDBGc2NHVnVYMlpsYkd4b2IzSnVNaTVxY0djdk1qVXdjSGd0UVd4d1pXNWZabVZzYkdodmNtNHlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
|
Найвищі вершини
Вершина | Висота, м | Гірський масив |
---|---|---|
Монблан | 4810 | Грайські Альпи |
Дюфур | 4634 | Пеннінські Альпи |
Дом | 4545 | Пеннінські Альпи |
Вайсгорн | 4506 | Пеннінські Альпи |
Маттергорн | 4478 | Пеннінські Альпи |
4314 | Пеннінські Альпи | |
Фінстерааргорн | 4273 | Бернські Альпи |
Алечгорн | 4193 | Бернські Альпи |
Barre des Écrins | 4102 | Альпи Дофіне |
Гран-Парадізо | 4061 | Грайські Альпи |
Пік Берніна | 4049 | Ретійські Альпи |
Вайсміс | 4017 | Пеннінські Альпи |
Річки
Озера
Льодовики (глетчери)
Для альпійського поясу характерним є значне поширення гірсько-льодовикових форм рельєфу. У горах, на висоті понад 3 000 м над рівнем моря, взимку випадає більше снігу, ніж може розтанути. У тих місцях, де сніг лежить протягом всього року, через тиск снігу, танення і замерзання його верхнього шару утворюється основа льодовика. Поступово, у міру стікання води по поверхні льодовика, льодові ділянки просуваються вглиб долини. Лід, що сповзає, по дорозі руйнує верхній шар ґрунту, відриває і відносить його разом із камінням та піском. Поверхня льодовика вкрита тріщинами різної величини.
Снігова лінія на півночі розташована на висоті 2,5 км, а на півдні — 3—3,2 км. Загальна площа сучасного зледеніння — 4140 км². Льодовиків у Альпах близько 1200, найбільший — Алецький у Бернських Альпах із площею 169 км². Від льодовиків беруть початок річки: Рона, Рейн, Адідже, Інн, Драва та ін.
Альпійські льодовики сьогодні залишаються єдиним великим залишком четвертинного зледеніння. Тим не менше, дані, що збиралися з кінця XX ст., указують, що безліч льодовиків поширюються через гірські хребти. Найбільшими, зі сходу на захід, є:
- Алецький льодовик площею близько 130 квадратних кілометрів (з рукавами) та довжиною 27 кілометрів.
- Горнер, що поблизу міста Вале, з площею 68 квадратних кілометрів і довжиною 13 кілометрів.
- Аржантьєр, як масив Монблану, з безліччю льодовиків, що формують його, займає площу 24 квадратних кілометрів і має довжину 5 кілометрів.
- Мер-де-Глас, Валле-Бланш, а також у масиві Монблан, з довжиною в більш ніж 13 кілометрів. З початку XX століття (у 1908 р.) його можна відвідати як туристичний об'єкт із прихистку Montenvers, виходячи з Шамоні. Коли туди була побудована залізниця, станція прибуття була приблизно в п'ятдесяти футах над льодовиком, а сьогодні вище майже на три сотні.
- Боссон. Льодовик сягає принаймні частини піку Монблан майже до кінця долини, довжиною близько 1,1 км. Круті схили, нахилом 45°, роблять його одним з альпійських льодовиків, що рухаються найшвидше, близько 190 м на рік.
- Morterasch, розташований у Верхньому Енгадині, на розі Grisions. Це найдовший льодовик у західній Швейцарії. Він бере початок на піку Берніна і має довжину 7 км.
Геологія та корисні копалини
Альпи утворилися у добу Альпійської складчастості. Осьова зона Альп складена кристалічними та метаморфічними породами, по периферії — флішовими та моласовими формаціями. Є родовища залізних, марганцевих і поліметалевих руд, магнезиту, кам'яної солі (в Східних Альпах). Існують незначні родовища бурого та кам'яного вугілля. В Альпах є численні джерела мінеральної води, в тому числі термальні, на базі яких побудовано курорти (Баден-Баден, , , , , Екс-ле-Бен та інші). Близько 1200 льодовиків (загальною площею понад 4000 км²). Багато озер тектонічно-льодовикового походження.
Карпати та Альпи в історії видобутку перших металів
У II тис. до н. е. на великій території від Карпат до Атлантики сформувалась Європейська металургійна провінція, найбільш потужними центрами якої стають багаті карпатські, альпійські та піренейські родовища. Подібно до ситуації з кавказькими рудниками, переважна більшість давніх європейських копалень була знищена часом і гірничою діяльністю наступних епох. Про масштабність «вибуху» гірничо-металургійних технологій свідчать численні скарби виробів з олов'яної бронзи й самого металу (зливки, брухт), кількість яких свідчить про майже десятиразове збільшення обсягів виробництва в порівнянні з III тис. до н. е. Серед найбільших скарбів усієї Європейської провінції виділяються Уіоара де Суз (Румунія), де було зосереджено майже 6 тис. різноманітних виробів загальною вагою 1100 кг, а також концентрація більш як 150 скарбів на обмежених теренах Закарпаття (район Мукачево — Ужгород), де виявлено понад 2 тис. бронзових знарядь.
Найбільш відомими є альпійські мідні рудники, де вели розробку як окиснених, так і первинних мідних руд. Видатною пам'яткою давнього гірництва є альпійський рудник Міттерберг (Західна Австрія), який експлуатувався в добу пізньої бронзи.
Клімат
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUxTDBGc1pYUnpZMmhuYkdWMGMyTm9aWEpmYldsMFgxQnBiblZ6WDJObGJXSnlZVEV1YW5Cbkx6STFNSEI0TFVGc1pYUnpZMmhuYkdWMGMyTm9aWEpmYldsMFgxQnBiblZ6WDJObGJXSnlZVEV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Альпи — важливий кліматорозділ Європи. На північ і захід від них розташовуються території з помірним кліматом, на південь — з субтропічним середземноморським. Клімат різних альпійських регіонів залежить від висоти, розташування і напряму вітру. Влітку в Альпах бувають спекотні дні, що змінюються холодними вечорами.
Вранці в горах зазвичай сонячно, після обіду надходять хмари. Зимою часто є снігопади, температура знижується до від'ємної. Клімат на північній стороні Альп більш холодний та вологий, а на південній — тепліший і сухіший. Середня температура липня є нижчою +14 °C, січня — до −15 °C. Випадає 1 000 мм опадів. Сніг тримається на рівнинах від одного до шести місяців на рік. Протягом більшої частини зими в долинах тримаються тумани.
Для Альп характерні місцеві вітри. Найважливіший із них — теплий і сухий фен, який утворюється в результаті опускання повітряних мас по гірських схилах і їх стиснення, що супроводжується адіабатичним нагріванням. Це істотно підвищує місцеву температуру, що спричиняє різке танення снігів і сходження лавин, яке становить загрозу для життя людей та ізолює від зовнішнього світу цілі гірські райони. Водночас фен створює умови для землеробства на набагато більших абсолютних висотах, ніж у тих місцях, де його не буває.
Клімат і ґрунтово-рослинний покрив Альп мають чітко виражену вертикальну зональність. Альпи розбиті на п'ять кліматичних поясів, кожен із яких розташований на певній абсолютній висоті. Кліматичні пояси відрізняються між собою кліматом, рослинним і тваринним світом, умовами проживання людей і тварин.
- Зона вище 3000 метрів називається нівальною зоною. Ця область із холодним кліматом постійно вкрита багаторічним снігом. Через це у нівальній зоні практично відсутня рослинність.
- Альпійські луки лежать на висоті від 2000 до 3000 метрів. Ця зона є менш холодною, ніж зона. Для альпійських лук характерна специфічна, звичайно низькоросла, рослинність, а також рослинність, що утворює «трав'яні подушки». Це зближує даний тип екосистем із тундровими, через що альпійські луки також називають «гірською тундрою».
- Трохи нижче альпійської зони розташовується субальпійський пояс, на висоті від 1500 до 2000 метрів. Тут ростуть ялинові ліси, температура в цій зоні поступово підвищується. Влітку в субальпійському поясі вона піднімається максимум до +24 °C у спекотні сонячні дні, а зазвичай не досягає 16 °C. Заморозки можливі у будь-яку пору року.
- На висоті від 1000 до 1500 метрів розташована помірна зона. Там ростуть мільйони дубів. Також тут займаються сільським господарством.
- Нижче 1000 метрів — низовина, що характеризується більшою розмаїтістю рослинності. Тут розташовуються села, оскільки кліматичні умови більш придатні для життя людей і тварин.
Альпійська фауна та флора
Фауна
Усі ссавці живуть в Альпах цілий рік, деякі з них на зиму впадають у сплячку. Щодо птахів, то лише деякі види залишаються тут протягом всього року. Окремі види птахів, що живуть в Альпах, чудово пристосувалися до цього доволі негостинного середовища. Наприклад, сніжний в'юрок (Oenanthe deserti) будує гнізда в тріщинах скель, над межею лісу, а свою поживу, насіння і комах, розшукує на гірських схилах.
Альпійська галка (Pyrrocorax graculus) також гніздується на скелях, значно вище за межу лісу. Узимку альпійські галки утворюють великі зграї і збираються навколо туристичних баз і станцій, де харчуються головним чином відходами. В особливий спосіб готується до зими горіхівка. Восени цей птах робить запаси насіння і горіхів, які закопує в землю. Перед початком зими горіхівка збирає понад 100 тисяч насінин, які ховає приблизно в 25 тисячах схованок. Завдяки своїй дивовижній пам'яті більшу частину своїх схованок вона знаходить взимку під шаром снігу, товщина якого може перевищувати метр. Щоб дістатися до схованки, птахові доводиться розкопувати сніг. Насінням із комор горіхівка також годує своїх пташенят.
Збереження фауни забезпечується за допомогою національних парків, що розташовані на території Альп.
- Бурий ведмідь
(Ursus arctos) - Альпійський козел
(Capra ibex) - Бабак
(Marmota) - Олень благородний
(Cervus elaphus) - Скельниця
(Rupicapra rupicapra) - Заєць-біляк
(Lepus timidus) - Саламандра альпійська
(Salamandra atra) - Альпійська галка
(Pyrrhocorax graculus) - Беркут
(Aquila chrysaetos) - Галка
(Corvus monedula) - Полярна куріпка
(Lagopus mutus) - Сич волохатий
(Aegolius funereus) - Біла куріпка
(Lagopus lagopus) - Тинівка альпійська
(Prunella collaris)
Флора
У Альпах росте безліч видів рослин. Тут трапляються досить різні біотопи — як полонини, що вкриті ковдрою яскравих квітів, так і високогірні райони, яким притаманна скромна рослинність. До висоти 2400 м над рівнем моря ростуть хвойні дерева. Вище, до 3200 м, ще трапляються карликові дерева. Одна з найвідоміших гірських рослин — льодовиковий жовтець, який є рекордсменом серед рослин і трапляється до висоти 4200 м. Невеликі групи дуже красивих рослин трапляються на висоті 2800 м. Багато з них, наприклад, незабудочник і смілка, мають особливу подушковидну форму, яка захищає їх від травоїдних тварин, що живуть на цих висотах, і втрати вологи. У такий спосіб молоді пагони також захищені від вітру й морозу. Відомий едельвейс (білотка альпійська) вкритий шаром білих волосків, що добре утримують тепло.
-
-
-
() -
-
-
() -
() -
-
() -
() -
-
Охорона навколишнього середовища
Щорічно в гірських районах вирубують великі площі лісу для будівництва лижних трас і баз відпочинку, що порушує природну рівновагу в горах. Дерева мають велике значення для запобігання ерозії ґрунту та зменшення небезпеки сходження лавин. Вирубування лісів призводить до лавин, що частішають останнім часом, і селів, жертвами яких у 1987 році протягом 20 днів стало понад 60 чоловік. Причиною зменшення площі лісів, окрім вирубки, стають отруйні викиди фабрик і використання в горах важкої техніки. Дерева слабшають і легше піддаються хворобам і вітровому пошкодженню. За оцінками вчених, сьогодні знищено приблизно 60—80 % альпійських лісів. Погіршення стану середовища негативно впливає на життя тварин і рослин. У всіх країнах, де є Альпи, були організовані охоронні регіони.
Туризм
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek13TDBkeVpXRjBYMU4wWDBKbGNtNWhjbVF0TnpBd2NIZ3VhbkJuTHpJd01IQjRMVWR5WldGMFgxTjBYMEpsY201aGNtUXROekF3Y0hndWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5oTDFOMExsOUNaWEp1WVhKa2MxOHRYMVJ2WDFSb1pWOVNaWE5qZFdWZllubGZTbTlvYmw5RmJXMXpYeVV5T0dGeWRHbHpkQ1V5T1M1cWNHY3ZNakF3Y0hndFUzUXVYMEpsY201aGNtUnpYeTFmVkc5ZlZHaGxYMUpsYzJOMVpWOWllVjlLYjJodVgwVnRiWE5mSlRJNFlYSjBhWE4wSlRJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Альпи — район міжнародного альпінізму, гірськолижного спорту і туризму, популярний як влітку, так і взимку. Гірськолижний спорт, сноуборд, катання на санях, прогулянки на снігоступах, лижні тури доступні в більшості регіонів з грудня до квітня. Влітку Альпи користуються популярністю у туристів, велосипедистів, парапланеристів, альпіністів, а багато альпійських озер привертають увагу плавців, яхтсменів і серфінгістів.
Низинні регіони та великі міста Альп добре сполучені автомагістралями та швидкісними дорогами, однак вище гірські перевали та автомобільні траси можуть бути небезпечними навіть влітку. Багато гірських перевалів закриті в зимовий період. Розвиток туризму сприяє розвитку великої кількість аеропортів по всіх Альпах, а також гарне залізничне сполучення з усіма сусідніми країнами. Альпи зазвичай відвідує більше 50 мільйонів туристів щороку.
Сенбернар — рятівник туристів
Назва породи сенбернар походить від монастиря Святого Бернара у швейцарських Альпах. В XI столітті чернець Бернар із Мантона заснував притулок для мандрівників, який, як і гірську стежку, назвали його ім'ям. Перевал Великий Сен-Бернар розташований на висоті близько 2,5 км — на той час одне з найвищих населених місць Європи. Це була важка і небезпечна дорога для мандрівників через лавини, сильні вітри, круті гірські переходи та грабіжників. У XVII столітті ченці для порятунку подорожуючих почали використовувати собак породи сенбернар. Густа шерсть захищала собак від холоду й снігу, а їхній надзвичайний нюх допомагав знаходити людей, які потрапили під снігову лавину. Ці собаки здатні відчувати наближення лавин, що не раз рятувало людям життя.
Транспортне сполучення
Основні транспортні сполучення через Альпи (із заходу на схід, перевали зазначені курсивом):
- Марсель — Ніцца — Тенда — Кунео — Турин
- Ліон — Шамбері — Монт-Сеніс або Фрежус — Турин
- Діжон — Женева — Шамоні — Монблан — Аоста — Турин
- Діжон — Лозанна — Бриг — Сімплон — Домодоссола — Мілан
- Карлсруе — Фрайбург — Базель — Берн — Лечен — Бриг — Сімплон — Домодоссола — Мілан
- Карлсруе — Фрайбург — Базель — Люцерн — Сен-Готард — Беллінцона — Мілан
- Штутгарт — Цюрих — Сен-Готард — Беллінцона — Мілан
- Ульм — Меммінген — Брегенц — Кур — Сан-Бернардіно — Беллінцона — Мілан
- Мюнхен — Гарміш-Партенкірхен — Інсбрук — Бреннер — Бозен — Верона
- Мюнхен — Розенхайм — Бад-Райхенхалль — Зальцбург — Високий Тауерн — Шпіталль — Філлах — Удіне — Портогруаро — Местре — Філлах — Удіне — Трієст
- Вельс — Пірн — Ліцен — Грац — Марибор — Любляна — Трієст
- Відень — Вінер-Нойштадт — Земмерінг — Брук-ан-дер-Мур — Грац — Марибор — Любляна — Трієст
Населення Альп
Доісторичний період
Історія поселень в Альпах налічує 55 тисяч років. Першими мешканцями цих місць були мисливці і збирачі, а після відступу альпійських льодовиків люди досить швидко заселили навіть внутрішні долини. У цей час будували невеликі селища і обживали печери.
У вересні 1991 року на перевалі Хауслаб на висоті 3210 метрів німецькі альпіністи Еріка і Хемус Симон виявили скуте кригою людське тіло. Аналіз ДНК показав, що вік мумії становить приблизно 5000 років. В Австрії, де знайшли мумію, її називають Етці, а в Італії вона відома як Сімілуанська людина або Тірольська льодова людина. Вона є найстарішою мумією людини, знайденою в Європі.
Стародавня історія та середньовіччя
Приблизно у 800 р. до н. е. кельти завоювали й заселили територію, де сьогодні розташовані Франція, Швейцарія, Італія, а на сході їхні поселення з'явилися ще й у долинах Австрії. Вони були першими, хто проклав торгові шляхи через альпійські перевали. Пізніше сюди прийшли римляни, вони стали прокладати дороги, водогони і будувати амфітеатри.
Альпійський регіон увійшов до складу імперії Карла Великого в IX—X ст., а в 843 р. імперія була розділена між трьома його онуками. У 888 р. продовжилося дроблення земель, це і спричинило поступове формування мовних відмінностей, які зберігаються й донині. У середні століття зникла єдність племен кельтів і римлян — жителі більшості долин жили в ізоляції до появи залізниць.
Сучасність
У 2001 році населення Альпійського регіону становило 12 295 000 осіб. Найбільшими містами є Гренобль (Франція) — 155 100 мешканців, Інсбрук (Австрія) — 127 000 мешканців.
На заході переважає французька мова, в Центральних і Східних Альпах говорять італійською, у Північних Альпах — німецькою, в Словенії спілкуються словенською мовою, а ретороманською мовою говорять у Східних Альпах на північному сході Італії.
Література
- В. С. Гаврилюк. Альпи [ 21 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Донбас, 2004. — Т. 1 : А — К. — 640 с. — .
- Jon Mathieu. Geschichte der Alpen 1500—1900. Umwelt, Entwicklung, Gesellschaft. Böhlau Verlag, Wien/Köln/Weimar 1998, 2. Auflage: 2005,
- Werner Bätzing. Die Alpen — Geschichte und Zukunft einer europäischen Kulturlandschaft. 1. TB-Ausgabe: C.H.Beck, München 1984, 3. Auflage: 2003,
- Werner Bätzing. Bildatlas Alpen. Eine Kulturlandschaft im Porträt, Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 2005
- Hans Carl Heidrich. Die Alpen. Abenteuer der Jahrhunderte. Union Verlag, Stuttgart 1970
Примітки
- Максим Волченков Загадка Етці [ 20 листопада 2010 у Wayback Machine.]. (рос.)
Див. також
- 10957 Альпи — астероїд, названий на честь гір
- Місячні Альпи, названі на честь земних
- Альпійська складчастість
- Альпійська конвенція
- Альмабтріб
Джерела
- Альпійська фауна і флора [ 4 квітня 2012 у Wayback Machine.]
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Альпи |
- Баварські Альпи // УНІАН, 30 травня 2019
- Багато зображень альпійських краєвидів, флори та фауни [ 22 квітня 2021 у Wayback Machine.]
- 360-градусна панорама Альп [ 14 жовтня 2008 у Wayback Machine.]
- Віртуальне відвідування Західних Альп із 360-градусними панорамами [ 28 грудня 2008 у Wayback Machine.]
- Фото та рисунки Альп [ 7 березня 2021 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Koordinati 46 00 pn sh 10 00 zh d 46 000 pn sh 10 000 zh d 46 000 10 000 A lpi fr les Alpes nim die Alpen ital le Alpi sloven Alpe vid lat montes albes bili gori mozhlive j pohodzhennya nazvi vid keltskogo alb visokij abo alpa visochina girska sistema v Yevropi Prostyagayetsya vid beregiv Seredzemnogo morya do Seredno Dunajskoyi nizovini na teritoriyi Avstriyi Italiyi Lihtenshtejna Nimechchini Sloveniyi Franciyi Monako ta Shvejcariyi Dovzhina girskoyi sistemi 1200 km shirina 130 260 km visota do 4810 m gora Monblan Maye formu opukloyi na pivnichnij zahid dugi z poperechnoyu ulogovinoyu v mezhah yakoyi lezhat ozera Bodenske ta Komo Rozriznyayut Zahidni ta Shidni Alpi AlpiNajvisha vershina MonblanNajvisha vershina MonblanKrayina Avstriya Italiya Lihtenshtejn Nimechchina Sloveniya Franciya Monako ShvejcariyaPeriod Tretinnij periodPlosha 190 000 km2Dovzhina 1 200 kmShirina 130 260 kmNajvisha tochka Monblan visota 4810 mRelyef AlpRelyef Alp Alpi u VikishovishiAlpi znimok z kosmosuAlpi v rajoni Oberstdorfa Felgorn Vododil mizh Italiyeyu ta ShvejcariyeyuKristalichnij fundament masivu MonblanDolina richki Inn bilya Insbruku TirolGeografiyaPodil Alp Zahidni Alpi skladayutsya z Primorskih Kotskih Savojskih ta Bernskih Alp Yihnya peresichna visota 3000 4000 m Okremi vershini syagayut ponad 4000 m Dlya Zahidnih Alp harakterna dobre virazhena dugopodibna forma hrebtiv rizka asimetriya shiliv vnutrishni kruti zovnishni pologi velika kilkist lodovikiv U Shidnih Alpah vidilyayutsya zokrema Retijskij Dolomitovij ta Karnijskij hrebti sho mayut znachne shirotne prostyagannya Peresichna visota Shidnih Alp 2500 3500 m vidpovidno tam menshe lodovikiv Krim podilu na Zahidni i Shidni Alpi podilyayut takozh u shirotnomu napryami na Pivnichni Peredalpi vapnyakovi ta slancevi gori Centralni Alpi kristalichni hrebti ta Pivdenni Peredalpi vapnyakovi i piskovikovi gori Cikavo sho shidni vidrogi Alp Lejtski gori ta zahidni vidrogi Karpat Hundshajmer Berge vidokremlyuye vsogo 14 km Alpi mayut bagato zruchnih perevaliv Mon Senis Velikij Sen Bernar Simplon Sen Gottard Bernina Brenner Tauern Kriz Alpi prokladeni tuneli Simplonskij Sen Gotardski zaliznichnij ta avtomobilnij ta inshi Alpi v rajoni Oberstdorfa Felgorn Zahidni Alpi Ligurijski Alpi Primorski Alpi Provanski Alpi Kotski Alpi Alpi Dofine Grajski Alpi Penninski Alpi Bernski Alpi Lyepontinski Alpi Glarnski Alpi Shidni Alpi Chastina flisha Pivnichni Vapnyakovi Alpi Algejski Alpi Kicbyulski Alpi Centralna chastina Retijski Alpi Ectalski Alpi Cillertalski Alpi Visokij Tauern Nizkij Tauern Pivdenna chastina Lombardski Alpi Dolomitovi Alpi Karnijski Alpi Yulijski Alpi Karavanke PeredalpiNajvishi vershini source source source source source source source source Gora en 3196 m girskogo hrebta en Alpijskoyi sistemi gir u katoni Graubyunden Shvejcarskoyi Konfederaciyi source source source source source source source source Gora de 2826 m girskogo hrebta en Alpijskoyi sistemi gir u katoni Graubyunden Shvejcarskoyi KonfederaciyiVershina Visota m Girskij masivMonblan 4810 Grajski AlpiDyufur 4634 Penninski AlpiDom 4545 Penninski AlpiVajsgorn 4506 Penninski AlpiMattergorn 4478 Penninski Alpi4314 Penninski AlpiFinsteraargorn 4273 Bernski AlpiAlechgorn 4193 Bernski AlpiBarre des Ecrins 4102 Alpi DofineGran Paradizo 4061 Grajski AlpiPik Bernina 4049 Retijski AlpiVajsmis 4017 Penninski AlpiRichki Rejn Rona pritoka verhnogo Dunayu Ozera Zhenevske Garda Madzhore BodenskeLodoviki gletcheri Dlya alpijskogo poyasu harakternim ye znachne poshirennya girsko lodovikovih form relyefu U gorah na visoti ponad 3 000 m nad rivnem morya vzimku vipadaye bilshe snigu nizh mozhe roztanuti U tih miscyah de snig lezhit protyagom vsogo roku cherez tisk snigu tanennya i zamerzannya jogo verhnogo sharu utvoryuyetsya osnova lodovika Postupovo u miru stikannya vodi po poverhni lodovika lodovi dilyanki prosuvayutsya vglib dolini Lid sho spovzaye po dorozi rujnuye verhnij shar gruntu vidrivaye i vidnosit jogo razom iz kaminnyam ta piskom Poverhnya lodovika vkrita trishinami riznoyi velichini Snigova liniya na pivnochi roztashovana na visoti 2 5 km a na pivdni 3 3 2 km Zagalna plosha suchasnogo zledeninnya 4140 km Lodovikiv u Alpah blizko 1200 najbilshij Aleckij u Bernskih Alpah iz plosheyu 169 km Vid lodovikiv berut pochatok richki Rona Rejn Adidzhe Inn Drava ta in Alpijski lodoviki sogodni zalishayutsya yedinim velikim zalishkom chetvertinnogo zledeninnya Tim ne menshe dani sho zbiralisya z kincya XX st ukazuyut sho bezlich lodovikiv poshiryuyutsya cherez girski hrebti Najbilshimi zi shodu na zahid ye Aleckij lodovik plosheyu blizko 130 kvadratnih kilometriv z rukavami ta dovzhinoyu 27 kilometriv Gorner sho poblizu mista Vale z plosheyu 68 kvadratnih kilometriv i dovzhinoyu 13 kilometriv Arzhantyer yak masiv Monblanu z bezlichchyu lodovikiv sho formuyut jogo zajmaye ploshu 24 kvadratnih kilometriv i maye dovzhinu 5 kilometriv Mer de Glas Valle Blansh a takozh u masivi Monblan z dovzhinoyu v bilsh nizh 13 kilometriv Z pochatku XX stolittya u 1908 r jogo mozhna vidvidati yak turistichnij ob yekt iz prihistku Montenvers vihodyachi z Shamoni Koli tudi bula pobudovana zaliznicya stanciya pributtya bula priblizno v p yatdesyati futah nad lodovikom a sogodni vishe majzhe na tri sotni Bosson Lodovik syagaye prinajmni chastini piku Monblan majzhe do kincya dolini dovzhinoyu blizko 1 1 km Kruti shili nahilom 45 roblyat jogo odnim z alpijskih lodovikiv sho ruhayutsya najshvidshe blizko 190 m na rik Morterasch roztashovanij u Verhnomu Engadini na rozi Grisions Ce najdovshij lodovik u zahidnij Shvejcariyi Vin bere pochatok na piku Bernina i maye dovzhinu 7 km Geologiya ta korisni kopaliniAlpi utvorilisya u dobu Alpijskoyi skladchastosti Osova zona Alp skladena kristalichnimi ta metamorfichnimi porodami po periferiyi flishovimi ta molasovimi formaciyami Ye rodovisha zaliznih margancevih i polimetalevih rud magnezitu kam yanoyi soli v Shidnih Alpah Isnuyut neznachni rodovisha burogo ta kam yanogo vugillya V Alpah ye chislenni dzherela mineralnoyi vodi v tomu chisli termalni na bazi yakih pobudovano kurorti Baden Baden Eks le Ben ta inshi Blizko 1200 lodovikiv zagalnoyu plosheyu ponad 4000 km Bagato ozer tektonichno lodovikovogo pohodzhennya Karpati ta Alpi v istoriyi vidobutku pershih metaliv U II tis do n e na velikij teritoriyi vid Karpat do Atlantiki sformuvalas Yevropejska metalurgijna provinciya najbilsh potuzhnimi centrami yakoyi stayut bagati karpatski alpijski ta pirenejski rodovisha Podibno do situaciyi z kavkazkimi rudnikami perevazhna bilshist davnih yevropejskih kopalen bula znishena chasom i girnichoyu diyalnistyu nastupnih epoh Pro masshtabnist vibuhu girnicho metalurgijnih tehnologij svidchat chislenni skarbi virobiv z olov yanoyi bronzi j samogo metalu zlivki bruht kilkist yakih svidchit pro majzhe desyatirazove zbilshennya obsyagiv virobnictva v porivnyanni z III tis do n e Sered najbilshih skarbiv usiyeyi Yevropejskoyi provinciyi vidilyayutsya Uioara de Suz Rumuniya de bulo zoseredzheno majzhe 6 tis riznomanitnih virobiv zagalnoyu vagoyu 1100 kg a takozh koncentraciya bilsh yak 150 skarbiv na obmezhenih terenah Zakarpattya rajon Mukachevo Uzhgorod de viyavleno ponad 2 tis bronzovih znaryad Najbilsh vidomimi ye alpijski midni rudniki de veli rozrobku yak okisnenih tak i pervinnih midnih rud Vidatnoyu pam yatkoyu davnogo girnictva ye alpijskij rudnik Mitterberg Zahidna Avstriya yakij ekspluatuvavsya v dobu piznoyi bronzi KlimatSosni vishe Aleckogo lodovika kanton Vale Alpi vazhlivij klimatorozdil Yevropi Na pivnich i zahid vid nih roztashovuyutsya teritoriyi z pomirnim klimatom na pivden z subtropichnim seredzemnomorskim Klimat riznih alpijskih regioniv zalezhit vid visoti roztashuvannya i napryamu vitru Vlitku v Alpah buvayut spekotni dni sho zminyuyutsya holodnimi vechorami Vranci v gorah zazvichaj sonyachno pislya obidu nadhodyat hmari Zimoyu chasto ye snigopadi temperatura znizhuyetsya do vid yemnoyi Klimat na pivnichnij storoni Alp bilsh holodnij ta vologij a na pivdennij teplishij i suhishij Serednya temperatura lipnya ye nizhchoyu 14 C sichnya do 15 C Vipadaye 1 000 mm opadiv Snig trimayetsya na rivninah vid odnogo do shesti misyaciv na rik Protyagom bilshoyi chastini zimi v dolinah trimayutsya tumani Dlya Alp harakterni miscevi vitri Najvazhlivishij iz nih teplij i suhij fen yakij utvoryuyetsya v rezultati opuskannya povitryanih mas po girskih shilah i yih stisnennya sho suprovodzhuyetsya adiabatichnim nagrivannyam Ce istotno pidvishuye miscevu temperaturu sho sprichinyaye rizke tanennya snigiv i shodzhennya lavin yake stanovit zagrozu dlya zhittya lyudej ta izolyuye vid zovnishnogo svitu cili girski rajoni Vodnochas fen stvoryuye umovi dlya zemlerobstva na nabagato bilshih absolyutnih visotah nizh u tih miscyah de jogo ne buvaye Klimat i gruntovo roslinnij pokriv Alp mayut chitko virazhenu vertikalnu zonalnist Alpi rozbiti na p yat klimatichnih poyasiv kozhen iz yakih roztashovanij na pevnij absolyutnij visoti Klimatichni poyasi vidriznyayutsya mizh soboyu klimatom roslinnim i tvarinnim svitom umovami prozhivannya lyudej i tvarin Zona vishe 3000 metriv nazivayetsya nivalnoyu zonoyu Cya oblast iz holodnim klimatom postijno vkrita bagatorichnim snigom Cherez ce u nivalnij zoni praktichno vidsutnya roslinnist Alpijski luki lezhat na visoti vid 2000 do 3000 metriv Cya zona ye mensh holodnoyu nizh zona Dlya alpijskih luk harakterna specifichna zvichajno nizkorosla roslinnist a takozh roslinnist sho utvoryuye trav yani podushki Ce zblizhuye danij tip ekosistem iz tundrovimi cherez sho alpijski luki takozh nazivayut girskoyu tundroyu Trohi nizhche alpijskoyi zoni roztashovuyetsya subalpijskij poyas na visoti vid 1500 do 2000 metriv Tut rostut yalinovi lisi temperatura v cij zoni postupovo pidvishuyetsya Vlitku v subalpijskomu poyasi vona pidnimayetsya maksimum do 24 C u spekotni sonyachni dni a zazvichaj ne dosyagaye 16 C Zamorozki mozhlivi u bud yaku poru roku Na visoti vid 1000 do 1500 metriv roztashovana pomirna zona Tam rostut miljoni dubiv Takozh tut zajmayutsya silskim gospodarstvom Nizhche 1000 metriv nizovina sho harakterizuyetsya bilshoyu rozmayitistyu roslinnosti Tut roztashovuyutsya sela oskilki klimatichni umovi bilsh pridatni dlya zhittya lyudej i tvarin Alpijska fauna ta floraFauna Usi ssavci zhivut v Alpah cilij rik deyaki z nih na zimu vpadayut u splyachku Shodo ptahiv to lishe deyaki vidi zalishayutsya tut protyagom vsogo roku Okremi vidi ptahiv sho zhivut v Alpah chudovo pristosuvalisya do cogo dovoli negostinnogo seredovisha Napriklad snizhnij v yurok Oenanthe deserti buduye gnizda v trishinah skel nad mezheyu lisu a svoyu pozhivu nasinnya i komah rozshukuye na girskih shilah Alpijska galka Pyrrocorax graculus takozh gnizduyetsya na skelyah znachno vishe za mezhu lisu Uzimku alpijski galki utvoryuyut veliki zgrayi i zbirayutsya navkolo turistichnih baz i stancij de harchuyutsya golovnim chinom vidhodami V osoblivij sposib gotuyetsya do zimi gorihivka Voseni cej ptah robit zapasi nasinnya i gorihiv yaki zakopuye v zemlyu Pered pochatkom zimi gorihivka zbiraye ponad 100 tisyach nasinin yaki hovaye priblizno v 25 tisyachah shovanok Zavdyaki svoyij divovizhnij pam yati bilshu chastinu svoyih shovanok vona znahodit vzimku pid sharom snigu tovshina yakogo mozhe perevishuvati metr Shob distatisya do shovanki ptahovi dovoditsya rozkopuvati snig Nasinnyam iz komor gorihivka takozh goduye svoyih ptashenyat Zberezhennya fauni zabezpechuyetsya za dopomogoyu nacionalnih parkiv sho roztashovani na teritoriyi Alp Burij vedmid Ursus arctos Alpijskij kozel Capra ibex Babak Marmota Olen blagorodnij Cervus elaphus Skelnicya Rupicapra rupicapra Zayec bilyak Lepus timidus Salamandra alpijska Salamandra atra Alpijska galka Pyrrhocorax graculus Berkut Aquila chrysaetos Galka Corvus monedula Polyarna kuripka Lagopus mutus Sich volohatij Aegolius funereus Bila kuripka Lagopus lagopus Tinivka alpijska Prunella collaris Flora U Alpah roste bezlich vidiv roslin Tut traplyayutsya dosit rizni biotopi yak polonini sho vkriti kovdroyu yaskravih kvitiv tak i visokogirni rajoni yakim pritamanna skromna roslinnist Do visoti 2400 m nad rivnem morya rostut hvojni dereva Vishe do 3200 m she traplyayutsya karlikovi dereva Odna z najvidomishih girskih roslin lodovikovij zhovtec yakij ye rekordsmenom sered roslin i traplyayetsya do visoti 4200 m Neveliki grupi duzhe krasivih roslin traplyayutsya na visoti 2800 m Bagato z nih napriklad nezabudochnik i smilka mayut osoblivu podushkovidnu formu yaka zahishaye yih vid travoyidnih tvarin sho zhivut na cih visotah i vtrati vologi U takij sposib molodi pagoni takozh zahisheni vid vitru j morozu Vidomij edelvejs bilotka alpijska vkritij sharom bilih voloskiv sho dobre utrimuyut teplo Bilotka alpijska Leontopodium alpinum Tirlich bezsteblovij Gentiana acaulis Ranunculus glacialis Alpijska sosna Pinus mugo Sholudivnik Edera Pedicularis oederi Sholudivnik kilchastij Pedicularis verticillata Sunici lisovi Fragaria vesca Ohorona navkolishnogo seredovishaShorichno v girskih rajonah virubuyut veliki ploshi lisu dlya budivnictva lizhnih tras i baz vidpochinku sho porushuye prirodnu rivnovagu v gorah Dereva mayut velike znachennya dlya zapobigannya eroziyi gruntu ta zmenshennya nebezpeki shodzhennya lavin Virubuvannya lisiv prizvodit do lavin sho chastishayut ostannim chasom i seliv zhertvami yakih u 1987 roci protyagom 20 dniv stalo ponad 60 cholovik Prichinoyu zmenshennya ploshi lisiv okrim virubki stayut otrujni vikidi fabrik i vikoristannya v gorah vazhkoyi tehniki Dereva slabshayut i legshe piddayutsya hvorobam i vitrovomu poshkodzhennyu Za ocinkami vchenih sogodni znisheno priblizno 60 80 alpijskih lisiv Pogirshennya stanu seredovisha negativno vplivaye na zhittya tvarin i roslin U vsih krayinah de ye Alpi buli organizovani ohoronni regioni TurizmPereval Velikij Sen Bernar v AlpahMonah bernardinec iz senbernarom ryatuvalnikom Kartina Alpi rajon mizhnarodnogo alpinizmu girskolizhnogo sportu i turizmu populyarnij yak vlitku tak i vzimku Girskolizhnij sport snoubord katannya na sanyah progulyanki na snigostupah lizhni turi dostupni v bilshosti regioniv z grudnya do kvitnya Vlitku Alpi koristuyutsya populyarnistyu u turistiv velosipedistiv paraplaneristiv alpinistiv a bagato alpijskih ozer privertayut uvagu plavciv yahtsmeniv i serfingistiv Nizinni regioni ta veliki mista Alp dobre spolucheni avtomagistralyami ta shvidkisnimi dorogami odnak vishe girski perevali ta avtomobilni trasi mozhut buti nebezpechnimi navit vlitku Bagato girskih perevaliv zakriti v zimovij period Rozvitok turizmu spriyaye rozvitku velikoyi kilkist aeroportiv po vsih Alpah a takozh garne zaliznichne spoluchennya z usima susidnimi krayinami Alpi zazvichaj vidviduye bilshe 50 miljoniv turistiv shoroku Senbernar ryativnik turistiv Nazva porodi senbernar pohodit vid monastirya Svyatogo Bernara u shvejcarskih Alpah V XI stolitti chernec Bernar iz Mantona zasnuvav pritulok dlya mandrivnikiv yakij yak i girsku stezhku nazvali jogo im yam Pereval Velikij Sen Bernar roztashovanij na visoti blizko 2 5 km na toj chas odne z najvishih naselenih misc Yevropi Ce bula vazhka i nebezpechna doroga dlya mandrivnikiv cherez lavini silni vitri kruti girski perehodi ta grabizhnikiv U XVII stolitti chenci dlya poryatunku podorozhuyuchih pochali vikoristovuvati sobak porodi senbernar Gusta sherst zahishala sobak vid holodu j snigu a yihnij nadzvichajnij nyuh dopomagav znahoditi lyudej yaki potrapili pid snigovu lavinu Ci sobaki zdatni vidchuvati nablizhennya lavin sho ne raz ryatuvalo lyudyam zhittya Transportne spoluchennyaOsnovni transportni spoluchennya cherez Alpi iz zahodu na shid perevali zaznacheni kursivom Marsel Nicca Tenda Kuneo Turin Lion Shamberi Mont Senis abo Frezhus Turin Dizhon Zheneva Shamoni Monblan Aosta Turin Dizhon Lozanna Brig Simplon Domodossola Milan Karlsrue Frajburg Bazel Bern Lechen Brig Simplon Domodossola Milan Karlsrue Frajburg Bazel Lyucern Sen Gotard Bellincona Milan Shtutgart Cyurih Sen Gotard Bellincona Milan Ulm Memmingen Bregenc Kur San Bernardino Bellincona Milan Myunhen Garmish Partenkirhen Insbruk Brenner Bozen Verona Myunhen Rozenhajm Bad Rajhenhall Zalcburg Visokij Tauern Shpitall Fillah Udine Portogruaro Mestre Fillah Udine Triyest Vels Pirn Licen Grac Maribor Lyublyana Triyest Viden Viner Nojshtadt Zemmering Bruk an der Mur Grac Maribor Lyublyana TriyestNaselennya AlpDoistorichnij period Dokladnishe Etci Istoriya poselen v Alpah nalichuye 55 tisyach rokiv Pershimi meshkancyami cih misc buli mislivci i zbirachi a pislya vidstupu alpijskih lodovikiv lyudi dosit shvidko zaselili navit vnutrishni dolini U cej chas buduvali neveliki selisha i obzhivali pecheri U veresni 1991 roku na perevali Hauslab na visoti 3210 metriv nimecki alpinisti Erika i Hemus Simon viyavili skute krigoyu lyudske tilo Analiz DNK pokazav sho vik mumiyi stanovit priblizno 5000 rokiv V Avstriyi de znajshli mumiyu yiyi nazivayut Etci a v Italiyi vona vidoma yak Similuanska lyudina abo Tirolska lodova lyudina Vona ye najstarishoyu mumiyeyu lyudini znajdenoyu v Yevropi Starodavnya istoriya ta serednovichchya Priblizno u 800 r do n e kelti zavoyuvali j zaselili teritoriyu de sogodni roztashovani Franciya Shvejcariya Italiya a na shodi yihni poselennya z yavilisya she j u dolinah Avstriyi Voni buli pershimi hto proklav torgovi shlyahi cherez alpijski perevali Piznishe syudi prijshli rimlyani voni stali prokladati dorogi vodogoni i buduvati amfiteatri Alpijskij region uvijshov do skladu imperiyi Karla Velikogo v IX X st a v 843 r imperiya bula rozdilena mizh troma jogo onukami U 888 r prodovzhilosya droblennya zemel ce i sprichinilo postupove formuvannya movnih vidminnostej yaki zberigayutsya j donini U seredni stolittya znikla yednist plemen keltiv i rimlyan zhiteli bilshosti dolin zhili v izolyaciyi do poyavi zaliznic Suchasnist U 2001 roci naselennya Alpijskogo regionu stanovilo 12 295 000 osib Najbilshimi mistami ye Grenobl Franciya 155 100 meshkanciv Insbruk Avstriya 127 000 meshkanciv Na zahodi perevazhaye francuzka mova v Centralnih i Shidnih Alpah govoryat italijskoyu u Pivnichnih Alpah nimeckoyu v Sloveniyi spilkuyutsya slovenskoyu movoyu a retoromanskoyu movoyu govoryat u Shidnih Alpah na pivnichnomu shodi Italiyi LiteraturaV S Gavrilyuk Alpi 21 listopada 2016 u Wayback Machine Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Mala girnicha enciklopediya u 3 t za red V S Bileckogo D Donbas 2004 T 1 A K 640 s ISBN 966 7804 14 3 Jon Mathieu Geschichte der Alpen 1500 1900 Umwelt Entwicklung Gesellschaft Bohlau Verlag Wien Koln Weimar 1998 2 Auflage 2005 ISBN 978 3 205 99363 6 Werner Batzing Die Alpen Geschichte und Zukunft einer europaischen Kulturlandschaft 1 TB Ausgabe C H Beck Munchen 1984 3 Auflage 2003 ISBN 3 406 50185 0 Werner Batzing Bildatlas Alpen Eine Kulturlandschaft im Portrat Wissenschaftliche Buchgesellschaft Darmstadt 2005 ISBN 3 89678 527 3 Hans Carl Heidrich Die Alpen Abenteuer der Jahrhunderte Union Verlag Stuttgart 1970PrimitkiMaksim Volchenkov Zagadka Etci 20 listopada 2010 u Wayback Machine ros Div takozh10957 Alpi asteroyid nazvanij na chest gir Misyachni Alpi nazvani na chest zemnih Alpijska skladchastist Alpijska konvenciya AlmabtribDzherelaAlpijska fauna i flora 4 kvitnya 2012 u Wayback Machine PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu AlpiBavarski Alpi UNIAN 30 travnya 2019 Bagato zobrazhen alpijskih krayevidiv flori ta fauni 22 kvitnya 2021 u Wayback Machine 360 gradusna panorama Alp 14 zhovtnya 2008 u Wayback Machine Virtualne vidviduvannya Zahidnih Alp iz 360 gradusnimi panoramami 28 grudnya 2008 u Wayback Machine Foto ta risunki Alp 7 bereznya 2021 u Wayback Machine