Лави́на (нім. Lawine, від латинського labina — зсув) — величезна маса снігу, що зривається із гірського схилу і котиться вниз з великою швидкістю. Виникнення лавин можливе у всіх гірських районах світу, де встановлюється стійкий сніжний покрив. В Україні снігові лавини поширені в Карпатах та Кримських горах.
Лавина | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU1TDBGMllXeGhibU5vWlY5dmJsOUZkbVZ5WlhOMExtcHdaeTh5TURCd2VDMUJkbUZzWVc1amFHVmZiMjVmUlhabGNtVnpkQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Загальний опис
Звільнення гірських схилів від снігу, що накопичився, проходить внаслідок наступних факторів:
- від перевантаження снігом схилів під час заметілі або внаслідок малої сили зчеплення між новим снігом та підстилаючою поверхнею протягом двох перших діб закінчення снігопаду — так утворюються сухі лавини;
- при виникненні між нижньою поверхнею снігу та підстилаючою поверхнею схилу водної змазки під час потепління або дощів — так утворюються мокрі лавини;
- при формуванні в нижніх частинах снігового прошарку горизонту розпушування, який складається з кристалів глибинного замерзання, не пов'язаних один з одним — так утворюється лавина сублімаційного діафторезу.
1 — пухкий новий сніг із залишків сніжинок; 2 — дрібнозернистий; 3 — глибинне замерзання; 4 — середньозернистий; 5 — великозернистий
Причиною утворення горизонту розпушування можуть бути високі температури в нижніх снігових шарах, звідки водяна пара мігрує в більш високі холодні горизонти. Це тягне за собою випаровування снігу в теплому горизонті та перетворення його в горизонт ковзання.
Найсприятливіші для лавиноутворення схили крутістю 25-45°, однак відомі сходи лавин зі схилів крутістю всього 15-18°. На крутіших схилах сніг не може накопичуватися у великих кількостях і скочується невеликими дозами в міру надходження. Обсяг снігу в лавині може доходити до декількох сотень кубічних метрів. Однак, небезпечними для життя можуть бути навіть лавини обсягом близько 5 м³.
Класифікація
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5pTDA1MWNIUnpaUzFtY205dFMyRnNZWEpRWVhSaGNpNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RUblZ3ZEhObExXWnliMjFMWVd4aGNsQmhkR0Z5TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
В залежності від причин утворення снігового покриву виділяють:
- сухі лавини;
- мокрі лавини;
- лавини сублімаційного діафторезу.
В залежності від характеру руху снігу по схилах виділяються такі типи лавин:
- осови (снігові зсуви) — вони ковзають по всій поверхні схилу поза руслом;
- При осовах виникає відрив та сповзання снігових мас по схилу, але сніг, що лежить нижче, затримує рух і сніг зупиняється, не дійшовши до дна долини. Зазвичай висота сповзання снігу при осовах в декілька разів менша його ширини фронту і досягає іноді декількох десятків метрів. Швидкість снігу при цьому невелика. Вважається, що подібне переміщення снігу не несе особливої небезпеки, але існують і протилежні факти. Так, 10 лютого 1951 року, відомий гірський провідник загинув в лавині, довжина і ширина якої дорівнювали 6 та 4 м відповідно, а товщина снігового покриву при цьому дорівнювала всього 24 см.
- лоткові — вони рухаються по заглибинам, логам та ерозійним бороздам;
- У випадку концентрації снігу при лотковій лавині, що рухається в каналах стоку по гостро фіксованому руслу, швидкість руху значно зростає. Рух снігу набуває форм течії, яка біля підніжжя схилу утворює лавинний конус.
- стрибаючі — вони рухаються по уступам, вільно падаючи з них;
Пухкий свіжий сніг, що кульками скочується по гірському схилу, є однією з ознак снігової лавини. - Якщо канал стоку, по якому рухається сніг, має підвісні ділянки, то рух снігових мас при вільному падіння набуває величезної швидкості. Лавини із спушеного свіжого снігу, який випав в морозну погоду, можуть набирати швидкості до 250—300 км/год. Частіше за все із спушеного снігу лавини виникають безпосередньо під час снігопаду чи одразу після нього. Небезпечними при стрибаючих лавинах є повітряні хвилі. Одразу після початку руху лавини вони являють собою хмару дрібного снігового пилу. Лавинних конусів такі лавини не залишають. При потраплянні в таку лавину на початковій стадії, вона не є небезпечною, адже сніг легким потоком обтікає ноги і проходить вниз. Але в середній та нижній частинах виникає загроза задихнутись сніговим пилом чи скидання вниз. Прямий фронт ударної хвилі ламає все на своєму шляху. Такі лавини мають велику руйнівну силу, тиск може досягати 9000 кг/м². Прикладом такої лавини є подія на станції Даллас в Австрії 1954 року, коли повітряна хвиля перекинула залізничний вагон масою 42 тони, а 120-тонний електропотяг підняла з колії і ударила по будинку вокзалу.
- снігова дошка — не прикріплений до нижнього шару снігу і ніби підвішений у повітрі потужний наст.
- Вдень сонце нагріває верхні шари снігу і вони починають танути, вночі все замерзає і перетворюється в міцну тверду кірку. Нижні шари, що стискаються під власною вагою, просідають, між ними та настом утворюється повітряна пустота. Снігова дошка дуже крихка, іноді досить легкої дії, щоб пройшов її відрив. Такі лавини виникають як правило в період різкого похолодання, фенів, снігопадів, коли сніг значно перевантажує схил.
Таблиця ступенів небезпеки лавиноутворення:
Ступінь небезпеки | Глибина снігового покриву, см | Характеристика небезпеки |
---|---|---|
I | 15-30 | небезпеки на схилах понад 30° |
II | 30-50 | значна небезпека |
III | 50-70 | велика небезпека |
IV | 70-100 | дуже велика небезпека на схилах понад 20° |
V | понад 100 | катастрофічне положення |
Сходження лавин
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0TDB4aGQybHVaUzVxY0djdk1qQXdjSGd0VEdGM2FXNWxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Швидкість руху лавин в середньому становить 20-30 м/с. Падіння лавин зазвичай супроводжується своєрідним свистом низького тону (при падінні сухого снігу), шкребінням (при падінні мокрого снігу) або оглушливим шумом (при виникненні повітряної хвилі). Частота падіння лавин та їхній об'єм залежить від морфології лавин. Лоткові лавини з крутих схилів падають часто, але мають невеликий об'єм. Лавини із зруйнованих карів падають рідко, але мають величезні об'єми. Залишками лавин зазвичай є лавинні сніговики. Схід лавини із сухого снігу може супроводжується утворенням снігоповітряної хвилі, що робить значні руйнування.
Швидкість руху сухих лавин зазвичай становить 20-70 м/с (до 125 м/с при щільності снігу від 0,02 до 0,3 г/см³). Мокрі лавини рухаються зі швидкістю 10-20 м/с (до 40 м/с) і мають щільність 0,3-0,4 г/см³.
Попередження
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZtTDFOMExrRnVkQ1ZETXlWQ05tNXBaVzR3TWk1cWNHY3ZNVFV3Y0hndFUzUXVRVzUwSlVNekpVSTJibWxsYmpBeUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc0TDFOamFIVjBlbmRoYkdRdFRHRjNhVzVsYm5abGNtSmhkWFZ1Wnk1cWNHY3ZNVFV3Y0hndFUyTm9kWFI2ZDJGc1pDMU1ZWGRwYm1WdWRtVnlZbUYxZFc1bkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Лавини володіють величезною руйнівною силою, викликаючи значні катастрофи та перешкоджають нормальній експлуатації доріг, промислових споруд та спортивних комплексів. Засобами захисту від лавин є:
- профілактичні:
- гірськолавинна служба та гірськотехнічний нагляд;
- прогнозування часу сходження лавин, штучний скид лавин за допомогою артилерійського обстрілу та вибухів;
- інженерні:
- попередження ковзання снігу в лавинозборах шляхом облисіння, забудови схилів та укріплення їх опорними спорудами;
- відведення лавин від захищених об'єктів направленими дамбами, лавинорізами;
- пропуск лавин над об'єктом за допомогою навісів та галерей.
Для територій, які мають небезпеку лавиноутворення, складаються спеціальні мапи, на яких виділяються райони із значною, середньою чи слабкою лавинною небезпекою, а також райони з потенційною небезпекою — безпечні, але які можуть стати лавинонебезпечними при вирубці лісу чи вимиванні ґрунту на схилах.
Для попередження лавин або їхніх серйозних наслідків проводяться різні комплекси заходів, серед яких найбільшого значення на сьогодні набули бомбардування лавинонебезпечних місць вибухівкою або обстріл із артилерійської зброї гірських схилів. Такі дії призводять до сходження найнеконтрольованіших лавин з метою попередження сходження найбільших.
Див. також
Примітки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUxTDFCb2FXeHBjSEJmU21GcmIySmZURzkxZEdobGNtSnZkWEpuWDJRdVgwb3VYekF3TXk1cWNHY3ZNakF3Y0hndFVHaHBiR2x3Y0Y5S1lXdHZZbDlNYjNWMGFHVnlZbTkxY21kZlpDNWZTaTVmTURBekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
- . Архів оригіналу за 23 червня 2007. Процитовано 7 січня 2007.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - http://kss.crimea.ua/info/cat_gor.htm [ 11 березня 2007 у Wayback Machine.] Категорийные горные походы по Крыму (рос.)
- . Архів оригіналу за 5 грудня 2016. Процитовано 4 грудня 2016.
- Лавинонебезпечні райони Радянського союзу. — М.: Видавництво МГУ, 1970. (рос.)
- Отуотер М. Мисливці за лавинами. — М.: Мир, 1972. (рос.)
- . Архів оригіналу за 25 червня 2013. Процитовано 20 жовтня 2011.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Географія лавин//Під ред. С. М. Мягкова, Л. А. Канаева. — М., видавництво МГУ, 1992. (рос.)
- . Архів оригіналу за 23 листопада 2015. Процитовано 20 жовтня 2011.
Джерела
- Тушинский Г. К. Ледники, снежники, лавины Советского Союза, М., 1963;
- Лосев К. С. Лавины СССР, Л., 1966;
- Лавиноопасные районы Советского Союза, М., 1970;
- Инженерная гляциология. М., 1971;
- Карта лавиноопасных районов Советского Союза, М., 1971.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Avalanche |
- Сніголавинна ситуація в Українських Карпатах
- Дослідження лавин — довідник для дітлахів та молоді [ 26 квітня 2021 у Wayback Machine.] (англ.)
- Більше про лавини [ 17 березня 2007 у Wayback Machine.] (англ.)
- Фотографії протилавинних споруд [ 10 лютого 2019 у Wayback Machine.] (англ.)
- Канадська лавинна асоціація [ 6 травня 2021 у Wayback Machine.] (англ.)
- Шотландська лавинна служба [ 10 травня 2021 у Wayback Machine.]
- Про лавини на http://www.rasc.ru/ [ 15 травня 2012 у Wayback Machine.]
- Гірнича енциклопедія [ 21 жовтня 2011 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Lavi na nim Lawine vid latinskogo labina zsuv velichezna masa snigu sho zrivayetsya iz girskogo shilu i kotitsya vniz z velikoyu shvidkistyu Viniknennya lavin mozhlive u vsih girskih rajonah svitu de vstanovlyuyetsya stijkij snizhnij pokriv V Ukrayini snigovi lavini poshireni v Karpatah ta Krimskih gorah Lavina source source source source source source source source Lavina u VikishovishiLavina na gori Nupcze v GimalayahZagalnij opisZvilnennya girskih shiliv vid snigu sho nakopichivsya prohodit vnaslidok nastupnih faktoriv vid perevantazhennya snigom shiliv pid chas zametili abo vnaslidok maloyi sili zcheplennya mizh novim snigom ta pidstilayuchoyu poverhneyu protyagom dvoh pershih dib zakinchennya snigopadu tak utvoryuyutsya suhi lavini pri viniknenni mizh nizhnoyu poverhneyu snigu ta pidstilayuchoyu poverhneyu shilu vodnoyi zmazki pid chas poteplinnya abo doshiv tak utvoryuyutsya mokri lavini pri formuvanni v nizhnih chastinah snigovogo prosharku gorizontu rozpushuvannya yakij skladayetsya z kristaliv glibinnogo zamerzannya ne pov yazanih odin z odnim tak utvoryuyetsya lavina sublimacijnogo diaftorezu Poperechnij rozriz snigovoyi tovshi 1 puhkij novij snig iz zalishkiv snizhinok 2 dribnozernistij 3 glibinne zamerzannya 4 serednozernistij 5 velikozernistij Prichinoyu utvorennya gorizontu rozpushuvannya mozhut buti visoki temperaturi v nizhnih snigovih sharah zvidki vodyana para migruye v bilsh visoki holodni gorizonti Ce tyagne za soboyu viparovuvannya snigu v teplomu gorizonti ta peretvorennya jogo v gorizont kovzannya Najspriyatlivishi dlya lavinoutvorennya shili krutistyu 25 45 odnak vidomi shodi lavin zi shiliv krutistyu vsogo 15 18 Na krutishih shilah snig ne mozhe nakopichuvatisya u velikih kilkostyah i skochuyetsya nevelikimi dozami v miru nadhodzhennya Obsyag snigu v lavini mozhe dohoditi do dekilkoh soten kubichnih metriv Odnak nebezpechnimi dlya zhittya mozhut buti navit lavini obsyagom blizko 5 m KlasifikaciyaLavina v Gimalayah V zalezhnosti vid prichin utvorennya snigovogo pokrivu vidilyayut suhi lavini mokri lavini lavini sublimacijnogo diaftorezu V zalezhnosti vid harakteru ruhu snigu po shilah vidilyayutsya taki tipi lavin osovi snigovi zsuvi voni kovzayut po vsij poverhni shilu poza ruslom Pri osovah vinikaye vidriv ta spovzannya snigovih mas po shilu ale snig sho lezhit nizhche zatrimuye ruh i snig zupinyayetsya ne dijshovshi do dna dolini Zazvichaj visota spovzannya snigu pri osovah v dekilka raziv mensha jogo shirini frontu i dosyagaye inodi dekilkoh desyatkiv metriv Shvidkist snigu pri comu nevelika Vvazhayetsya sho podibne peremishennya snigu ne nese osoblivoyi nebezpeki ale isnuyut i protilezhni fakti Tak 10 lyutogo 1951 roku vidomij girskij providnik zaginuv v lavini dovzhina i shirina yakoyi dorivnyuvali 6 ta 4 m vidpovidno a tovshina snigovogo pokrivu pri comu dorivnyuvala vsogo 24 sm lotkovi voni ruhayutsya po zaglibinam logam ta erozijnim borozdam U vipadku koncentraciyi snigu pri lotkovij lavini sho ruhayetsya v kanalah stoku po gostro fiksovanomu ruslu shvidkist ruhu znachno zrostaye Ruh snigu nabuvaye form techiyi yaka bilya pidnizhzhya shilu utvoryuye lavinnij konus stribayuchi voni ruhayutsya po ustupam vilno padayuchi z nih Puhkij svizhij snig sho kulkami skochuyetsya po girskomu shilu ye odniyeyu z oznak snigovoyi lavini Yaksho kanal stoku po yakomu ruhayetsya snig maye pidvisni dilyanki to ruh snigovih mas pri vilnomu padinnya nabuvaye velicheznoyi shvidkosti Lavini iz spushenogo svizhogo snigu yakij vipav v moroznu pogodu mozhut nabirati shvidkosti do 250 300 km god Chastishe za vse iz spushenogo snigu lavini vinikayut bezposeredno pid chas snigopadu chi odrazu pislya nogo Nebezpechnimi pri stribayuchih lavinah ye povitryani hvili Odrazu pislya pochatku ruhu lavini voni yavlyayut soboyu hmaru dribnogo snigovogo pilu Lavinnih konusiv taki lavini ne zalishayut Pri potraplyanni v taku lavinu na pochatkovij stadiyi vona ne ye nebezpechnoyu adzhe snig legkim potokom obtikaye nogi i prohodit vniz Ale v serednij ta nizhnij chastinah vinikaye zagroza zadihnutis snigovim pilom chi skidannya vniz Pryamij front udarnoyi hvili lamaye vse na svoyemu shlyahu Taki lavini mayut veliku rujnivnu silu tisk mozhe dosyagati 9000 kg m Prikladom takoyi lavini ye podiya na stanciyi Dallas v Avstriyi 1954 roku koli povitryana hvilya perekinula zaliznichnij vagon masoyu 42 toni a 120 tonnij elektropotyag pidnyala z koliyi i udarila po budinku vokzalu snigova doshka ne prikriplenij do nizhnogo sharu snigu i nibi pidvishenij u povitri potuzhnij nast Vden sonce nagrivaye verhni shari snigu i voni pochinayut tanuti vnochi vse zamerzaye i peretvoryuyetsya v micnu tverdu kirku Nizhni shari sho stiskayutsya pid vlasnoyu vagoyu prosidayut mizh nimi ta nastom utvoryuyetsya povitryana pustota Snigova doshka duzhe krihka inodi dosit legkoyi diyi shob projshov yiyi vidriv Taki lavini vinikayut yak pravilo v period rizkogo poholodannya feniv snigopadiv koli snig znachno perevantazhuye shil source source source source Naslidki shodzhennya lavin Tablicya stupeniv nebezpeki lavinoutvorennya Stupin nebezpeki Glibina snigovogo pokrivu sm Harakteristika nebezpeki I 15 30 nebezpeki na shilah ponad 30 II 30 50 znachna nebezpeka III 50 70 velika nebezpeka IV 70 100 duzhe velika nebezpeka na shilah ponad 20 V ponad 100 katastrofichne polozhennyaShodzhennya lavinSnigova lavina v dinamici Shvidkist ruhu lavin v serednomu stanovit 20 30 m s Padinnya lavin zazvichaj suprovodzhuyetsya svoyeridnim svistom nizkogo tonu pri padinni suhogo snigu shkrebinnyam pri padinni mokrogo snigu abo oglushlivim shumom pri viniknenni povitryanoyi hvili Chastota padinnya lavin ta yihnij ob yem zalezhit vid morfologiyi lavin Lotkovi lavini z krutih shiliv padayut chasto ale mayut nevelikij ob yem Lavini iz zrujnovanih kariv padayut ridko ale mayut velichezni ob yemi Zalishkami lavin zazvichaj ye lavinni snigoviki Shid lavini iz suhogo snigu mozhe suprovodzhuyetsya utvorennyam snigopovitryanoyi hvili sho robit znachni rujnuvannya Shvidkist ruhu suhih lavin zazvichaj stanovit 20 70 m s do 125 m s pri shilnosti snigu vid 0 02 do 0 3 g sm Mokri lavini ruhayutsya zi shvidkistyu 10 20 m s do 40 m s i mayut shilnist 0 3 0 4 g sm PoperedzhennyaProtilavinnij karniz Protilavinni dambi Lavini volodiyut velicheznoyu rujnivnoyu siloyu viklikayuchi znachni katastrofi ta pereshkodzhayut normalnij ekspluataciyi dorig promislovih sporud ta sportivnih kompleksiv Zasobami zahistu vid lavin ye profilaktichni girskolavinna sluzhba ta girskotehnichnij naglyad prognozuvannya chasu shodzhennya lavin shtuchnij skid lavin za dopomogoyu artilerijskogo obstrilu ta vibuhiv inzhenerni poperedzhennya kovzannya snigu v lavinozborah shlyahom oblisinnya zabudovi shiliv ta ukriplennya yih opornimi sporudami vidvedennya lavin vid zahishenih ob yektiv napravlenimi dambami lavinorizami propusk lavin nad ob yektom za dopomogoyu navisiv ta galerej Dlya teritorij yaki mayut nebezpeku lavinoutvorennya skladayutsya specialni mapi na yakih vidilyayutsya rajoni iz znachnoyu serednoyu chi slabkoyu lavinnoyu nebezpekoyu a takozh rajoni z potencijnoyu nebezpekoyu bezpechni ale yaki mozhut stati lavinonebezpechnimi pri virubci lisu chi vimivanni gruntu na shilah Dlya poperedzhennya lavin abo yihnih serjoznih naslidkiv provodyatsya rizni kompleksi zahodiv sered yakih najbilshogo znachennya na sogodni nabuli bombarduvannya lavinonebezpechnih misc vibuhivkoyu abo obstril iz artilerijskoyi zbroyi girskih shiliv Taki diyi prizvodyat do shodzhennya najnekontrolovanishih lavin z metoyu poperedzhennya shodzhennya najbilshih Div takozhSel Lodopad Kamenepad Snigovij karniz Lavinnij detektorPrimitkiKartina Lavina v Alpah Arhiv originalu za 23 chervnya 2007 Procitovano 7 sichnya 2007 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http kss crimea ua info cat gor htm 11 bereznya 2007 u Wayback Machine Kategorijnye gornye pohody po Krymu ros Arhiv originalu za 5 grudnya 2016 Procitovano 4 grudnya 2016 Lavinonebezpechni rajoni Radyanskogo soyuzu M Vidavnictvo MGU 1970 ros Otuoter M Mislivci za lavinami M Mir 1972 ros Arhiv originalu za 25 chervnya 2013 Procitovano 20 zhovtnya 2011 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Geografiya lavin Pid red S M Myagkova L A Kanaeva M vidavnictvo MGU 1992 ros Arhiv originalu za 23 listopada 2015 Procitovano 20 zhovtnya 2011 DzherelaTushinskij G K Ledniki snezhniki laviny Sovetskogo Soyuza M 1963 Losev K S Laviny SSSR L 1966 Lavinoopasnye rajony Sovetskogo Soyuza M 1970 Inzhenernaya glyaciologiya M 1971 Karta lavinoopasnyh rajonov Sovetskogo Soyuza M 1971 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Avalanche Snigolavinna situaciya v Ukrayinskih Karpatah Doslidzhennya lavin dovidnik dlya ditlahiv ta molodi 26 kvitnya 2021 u Wayback Machine angl Bilshe pro lavini 17 bereznya 2007 u Wayback Machine angl Fotografiyi protilavinnih sporud 10 lyutogo 2019 u Wayback Machine angl Kanadska lavinna asociaciya 6 travnya 2021 u Wayback Machine angl Shotlandska lavinna sluzhba 10 travnya 2021 u Wayback Machine Pro lavini na http www rasc ru 15 travnya 2012 u Wayback Machine Girnicha enciklopediya 21 zhovtnya 2011 u Wayback Machine