Че́ське князі́вство (чеськ. České knížectví), знане також як Богемське князівсто (лат. Ducatus Bohemiæ) — колишня частина Великої Моравії, яка стала самостійним князівством у ІХ столітті і припинила існування на початку ХІ сторіччя, коли ввійшла до складу Священної Римської імперії. Династія Пржемисловичів, яка правила Богемією з ІХ століття, залишалася при владі упродовж усього Високого Середньовіччя до припинення роду по чоловічій лінії зі смертю Вацлава III Богемського у 1306 році. За Оттокара I, в 1198 році, Чеське князівство підвищилося в статусі до спадкового королівства. Також — Богемське герцогство (нім. Herzogtum Böhmen).
Чеське князівство | ||||
Васал Священної Римської імперії | ||||
| ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | Прага | |||
Мови | старозахіднослов'янська | |||
Форма правління | Князівство | |||
Князь | ||||
- бл. 875–888/9 | Боривой I (перший князь) | |||
- 1192–93, 1197–98 | Оттокар I (останній князь, король до 1230) | |||
Історія | ||||
- Князівство засновано | 870 870 | |||
- Боривой I переніс свій престол у Прагу | 875 | |||
- Стало частиною Священної Римської імперії | 1004 | |||
- Переросло в королівство | 1198 | |||
|
Історія
Близько 550 року землі, що охоплювали Богемський ліс, Рудні гори, Судети і Чесько-Моравську височину, заселили західні слов'яни, а в VII столітті місцеві чеські племена увійшли у племінний союз на чолі з франкським купцем Само (помер 658 р.). «Богемія» як географічний термін, ймовірно, походить від кельтських (галльських) племен Бойї, що вперше згадуються у франкських джерелах ІХ століття. У 805 році імператор Карл Великий зібрався завоювати ці землі, того ж року він вдерся до Богемії і обложив легендарну фортецю Канбург. Однак чеські війська уникали відкритого бою і відійшли у дрімучі ліси, де чинили партизанські напади. Сорок днів по тому імператору довелося вивести свої війська через відсутність провізії. Коли наступного року франкські війська повернулися, палячи і спустошуючи чеські землі, місцеві племена були змушені, нарешті, здатися і стали залежними від (імперії Каролінгів).
Тоді, як у середині ІХ століття франкська держава розпалася, Богемія підпала під владу Великоморавської держави, що постала близько 830 р. У 874 р. князь Святополк I з династії Моймировичів досяг угоди зі східнофранкським королем Людовиком Німецьким і підтвердив свою владу над Богемією. З роздрібненням Великої Моравії внаслідок угорських вторгнень до Європи близько 900 р. Богемія почала формуватися як самостійне князівство. Вже в 880 р. князь із роду Пржемисловичів Боривой із чеського города Леві-Градець (на початку — намісник князя Святополка I), якого охрестив архієпископ Великої Моравії Мефодій Солунський у 874 р., переніс свою резиденцію до Празького града і почав підкорювати басейн річки Влтава.
По смерті Боривоя у 888/890 рр. Велика Моравія на короткий час відновила контроль над зародженим чеським князівством до 895 р., його син Спитігнєв разом із князем Вітізла з династії Славниковичів присягнув на вірність Східнофранкському королю Арнульфові Каринтійському в Регенсбурзі. Він та його молодший брат Вратислав І потім правили в Центральній Чехії навколо Праги. Вони спромоглися оборонити своє володіння від угорських полчищ, які розгромили Східнофранкське військо у Битві при Прессбурзі 907 року під час угорського завоювання Карпатського басейну. Відрізане від Візантії угорською присутністю чеське князівство існувало як незалежна держава, хоча все ще в тіні Східнофранкського королівства; князі платили данину баварським герцогам в обмін на підтвердження миру. Син Вратислава Вацлав, що правив із 921 р., приймався вже як голова чеського племінного союзу, однак йому доводилося протистояти ворожості свого сусіда герцога Баварії Арнульфа та його могутнього союзника саксонського короля Генріха I. Вацлав зберіг свою княжу владу, підкорившись королю Генріху в 929 р., після чого його вбив брат Болеслав I.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlExTHlWRE5DVTRRMlZ6YXlWRE15VkNSRjl6ZENWRE15VkJNWFJmZGw5WUxsOXpkRzlzWlhRbFF6TWxRVVJmZW1GZlFtOXNaWE5zWVhaaFgwa3VYMkZmU1VrdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkROQ1U0UTJWemF5VkRNeVZDUkY5emRDVkRNeVZCTVhSZmRsOVlMbDl6ZEc5c1pYUWxRek1sUVVSZmVtRmZRbTlzWlhOc1lYWmhYMGt1WDJGZlNVa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Сходячи на чеський трон у 935 році князь Болеслав завоював прилеглі землі Моравії і Сілезії, а також розширив володіння на сході далі до Кракова. Він учинив опір наступникові Генріха королю Оттону I, перестав сплачувати данину, напав на союзника саксів у північно-західній Богемії і в 936 увійшов до Тюрингії. Після затяжного збройного конфлікту король Оттон I у 950 р. взяв в облогу замок, що належав синові Болеслава, і Болеслав, нарешті, підписав мирний договір, де він визнав сюзеренітет Оттона І і пообіцяв поновити виплату данини. Чеські війська Болеслава як союзника короля билися разом з німецькою армією у Битві на річці Лех 955 року і після поразки угорців він одержав землі Моравії на знак визнання своїх заслуг. Менш очевидним є те, що саме Болеслав хотів здобути своєю участю у війні проти племен ободритів далеко на півночі, коли він пізніше пішов придушувати повстання двох слов'янських князів (Стойгнева і Накона) у саксонській Марці Біллунгів. Імовірно, Болеслав хотів упевнитися, що німецькі сусіди не заважатимуть йому розширювати чеські володіння на схід. Прикметно, що , засновану 973 року під час правління князя Болеслава II, було підпорядковано архієпископству Майнца, Таким чином, правителі з династії Пржемисловичів використовували німецьке союзництво для зміцнення своєї влади у боротьбі з незмінно бунтівною місцевою знаттю та одночасно з усіх сил намагалися зберегти свою автономію від імперії. Чеське князівство вдалося остаточно згуртувати в 995 році, коли Пржемисловичі розгромили своїх суперників із династії Славниковичів, об'єднали чеські племена і встановили форму централізованого правління, яку, однак, стрясали внутрішні династичні чвари. Уже в 1002 князь Владивой домігся жалуваної грамоти на Чеське князівство з рук короля Генріха II, після чого внутрішньо повністю суверенне Чеське князівство стало частиною Священної Римської імперії. Після того, як Владивой наступного року помер, польський князь Болеслав I Хоробрий загарбав Богемію і Моравію. У 1004 р., після того, як за допомогою німецького короля Генріха II поляків було знову вигнано з Чехії, чеський князь Яромир отримав свою країну від короля у феодальне володіння. Чеський князь Бржетислав відвоював моравські землі в 1029 р., якими відтоді зазвичай правив молодший син того чи іншого чеського короля. Близько 1031 р. Бржетислав вдерся до Угорщини, щоб завадити її подальшому розширенню, і в 1035 р. допоміг імператору у боротьбі проти лужичан. У 1039 він вторгся до Польського королівства, захопив Познань і розорив Гнєзно, після чого завоював частину Сілезії, включаючи Вроцлав. Зруйнування Гнєзна підштовхнуло польських правителів перенести свою столицю до Кракова. 1040 року Бржетислав у битві при Брудеку (чеськ. Brůdek) розбив військо німецького короля Генріха ІІІ, що вдерлося до Чехії. Але в наступному році Генріх ІІІ обложив Бржетислава у Празі і приневолив його зректися усіх завоювань, окрім Моравії. У 1047 Генріх уклав мирний договір між Бржетиславом і поляками.
Син Бржетислава Вратислав II підтримував Генріха у його боротьбі проти Папи, антикоролів і заколотників у Саксонії за час його довгого владарювання. Чеські війська виявили неабияку хоробрість, і в 1083 році він вступив з Генріхом та його збройними силами у Рим. За підтримку Генріх присвоїв йому довічний королівський титул, і Вратислав у 1085 році став першим королем Богемії. Проте зовнішня політика його наступника Бржетислава II спрямовувалася головним чином на сілезький конфлікт, коли поляки не платити мита за відступлені Бржетиславом I території.
У 1147 чеський князь Владислав II супроводжував німецького короля Конрада III у Другому хрестовому поході, але зупинився під Константинополем. Завдяки військовій підтримці імператора Фрідріха І Барбаросси з боку Владислава в боротьбі проти північних італійських міст (особливо Мілана) останнього було обрано 11 січня 1158 року королем Чехії, тим самим Владислав ІІ став другим чеським королем.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN5TDB0aGNuUmxYMElsUXpNbFFqWm9iV1Z1WDNWdWRHVnlYMDkwZEc5cllYSmZTVWt1Y0c1bkx6SXlNSEI0TFV0aGNuUmxYMElsUXpNbFFqWm9iV1Z1WDNWdWRHVnlYMDkwZEc5cllYSmZTVWt1Y0c1bi5wbmc=.png)
Чеське королівство
1212 року Оттокар I (1192—93 і 1197—1230), маючи титул короля з 1198 року, одержав від імператора Золоту сицилійську буллу (офіційний указ), що підтверджувала королівський титул для Оттокара і його нащадків, а князівство було перейменовано на королівство. Чеський король звільнявся від усіх майбутніх зобов'язань перед Священною Римською імперією, за винятком участі в імперських радах. Імперську прерогативу ратифікувати кожного чеського володаря і призначати празького єпископа було відкликано. Щоб дати можливість своєму синові правити країною, Оттокар встановив спадкування за агнатично-когнатичної прімогенітурою, тоді як перед тим могла керувати країною старша дитина незалежно від статі. У ті часи країна досягла свого найбільшого територіального ззростання, тому вони вважаються за Золоту добу. 1310 року Чеська корона перейшла до династії Люксембургів аж до смерті Сигізмунда І в 1437 році. Після середньовіччя Богемське королівство залишалося під владою Габсбургів до розпаду Австро-Угорщини після Першої світової війни.
Див. також
Примітки
- Ruckser, David. (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 4 березня 2021. Процитовано 4 вересня 2013.
- Boje polabských Slovanů za nezávislost v letech 928 – 955 (чеською) . E-středověk.cz. Процитовано 7 вересня 2013.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|1=
() - 800 let Zlaté buly sicilské [Архівовано 11 січня 2013 у Archive.is] (чес.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Bogemiya znachennya Che ske knyazi vstvo chesk Ceske knizectvi znane takozh yak Bogemske knyazivsto lat Ducatus Bohemiae kolishnya chastina Velikoyi Moraviyi yaka stala samostijnim knyazivstvom u IH stolitti i pripinila isnuvannya na pochatku HI storichchya koli vvijshla do skladu Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi Dinastiya Przhemislovichiv yaka pravila Bogemiyeyu z IH stolittya zalishalasya pri vladi uprodovzh usogo Visokogo Serednovichchya do pripinennya rodu po cholovichij liniyi zi smertyu Vaclava III Bogemskogo u 1306 roci Za Ottokara I v 1198 roci Cheske knyazivstvo pidvishilosya v statusi do spadkovogo korolivstva Takozh Bogemske gercogstvo nim Herzogtum Bohmen Cheske knyazivstvo Vasal Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi 870 1198 Gerb Przhemislovichiv Chehiya istorichni kordoni na kartiCentralna Yevropa 1138 1254 de pokazano D Bohemiae i Moravia Stolicya Praga Movi starozahidnoslov yanska Forma pravlinnya Knyazivstvo Knyaz bl 875 888 9 Borivoj I pershij knyaz 1192 93 1197 98 Ottokar I ostannij knyaz korol do 1230 Istoriya Knyazivstvo zasnovano 870 870 Borivoj I perenis svij prestol u Pragu 875 Stalo chastinoyu Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi 1004 Pereroslo v korolivstvo 1198 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Cheske knyazivstvoIstoriyaBlizko 550 roku zemli sho ohoplyuvali Bogemskij lis Rudni gori Sudeti i Chesko Moravsku visochinu zaselili zahidni slov yani a v VII stolitti miscevi cheski plemena uvijshli u pleminnij soyuz na choli z frankskim kupcem Samo pomer 658 r Bogemiya yak geografichnij termin jmovirno pohodit vid keltskih gallskih plemen Bojyi sho vpershe zgaduyutsya u frankskih dzherelah IH stolittya U 805 roci imperator Karl Velikij zibravsya zavoyuvati ci zemli togo zh roku vin vdersya do Bogemiyi i oblozhiv legendarnu fortecyu Kanburg Odnak cheski vijska unikali vidkritogo boyu i vidijshli u drimuchi lisi de chinili partizanski napadi Sorok dniv po tomu imperatoru dovelosya vivesti svoyi vijska cherez vidsutnist proviziyi Koli nastupnogo roku frankski vijska povernulisya palyachi i spustoshuyuchi cheski zemli miscevi plemena buli zmusheni nareshti zdatisya i stali zalezhnimi vid imperiyi Karolingiv Todi yak u seredini IH stolittya frankska derzhava rozpalasya Bogemiya pidpala pid vladu Velikomoravskoyi derzhavi sho postala blizko 830 r U 874 r knyaz Svyatopolk I z dinastiyi Mojmirovichiv dosyag ugodi zi shidnofrankskim korolem Lyudovikom Nimeckim i pidtverdiv svoyu vladu nad Bogemiyeyu Z rozdribnennyam Velikoyi Moraviyi vnaslidok ugorskih vtorgnen do Yevropi blizko 900 r Bogemiya pochala formuvatisya yak samostijne knyazivstvo Vzhe v 880 r knyaz iz rodu Przhemislovichiv Borivoj iz cheskogo goroda Levi Gradec na pochatku namisnik knyazya Svyatopolka I yakogo ohrestiv arhiyepiskop Velikoyi Moraviyi Mefodij Solunskij u 874 r perenis svoyu rezidenciyu do Prazkogo grada i pochav pidkoryuvati basejn richki Vltava Po smerti Borivoya u 888 890 rr Velika Moraviya na korotkij chas vidnovila kontrol nad zarodzhenim cheskim knyazivstvom do 895 r jogo sin Spitignyev razom iz knyazem Vitizla z dinastiyi Slavnikovichiv prisyagnuv na virnist Shidnofrankskomu korolyu Arnulfovi Karintijskomu v Regensburzi Vin ta jogo molodshij brat Vratislav I potim pravili v Centralnij Chehiyi navkolo Pragi Voni spromoglisya oboroniti svoye volodinnya vid ugorskih polchish yaki rozgromili Shidnofrankske vijsko u Bitvi pri Pressburzi 907 roku pid chas ugorskogo zavoyuvannya Karpatskogo basejnu Vidrizane vid Vizantiyi ugorskoyu prisutnistyu cheske knyazivstvo isnuvalo yak nezalezhna derzhava hocha vse she v tini Shidnofrankskogo korolivstva knyazi platili daninu bavarskim gercogam v obmin na pidtverdzhennya miru Sin Vratislava Vaclav sho praviv iz 921 r prijmavsya vzhe yak golova cheskogo pleminnogo soyuzu odnak jomu dovodilosya protistoyati vorozhosti svogo susida gercoga Bavariyi Arnulfa ta jogo mogutnogo soyuznika saksonskogo korolya Genriha I Vaclav zberig svoyu knyazhu vladu pidkorivshis korolyu Genrihu v 929 r pislya chogo jogo vbiv brat Boleslav I Bogemiya za Boleslava I i Boleslava II Shodyachi na cheskij tron u 935 roci knyaz Boleslav zavoyuvav prilegli zemli Moraviyi i Sileziyi a takozh rozshiriv volodinnya na shodi dali do Krakova Vin uchiniv opir nastupnikovi Genriha korolyu Ottonu I perestav splachuvati daninu napav na soyuznika saksiv u pivnichno zahidnij Bogemiyi i v 936 uvijshov do Tyuringiyi Pislya zatyazhnogo zbrojnogo konfliktu korol Otton I u 950 r vzyav v oblogu zamok sho nalezhav sinovi Boleslava i Boleslav nareshti pidpisav mirnij dogovir de vin viznav syuzerenitet Ottona I i poobicyav ponoviti viplatu danini Cheski vijska Boleslava yak soyuznika korolya bilisya razom z nimeckoyu armiyeyu u Bitvi na richci Leh 955 roku i pislya porazki ugorciv vin oderzhav zemli Moraviyi na znak viznannya svoyih zaslug Mensh ochevidnim ye te sho same Boleslav hotiv zdobuti svoyeyu uchastyu u vijni proti plemen obodritiv daleko na pivnochi koli vin piznishe pishov pridushuvati povstannya dvoh slov yanskih knyaziv Stojgneva i Nakona u saksonskij Marci Billungiv Imovirno Boleslav hotiv upevnitisya sho nimecki susidi ne zavazhatimut jomu rozshiryuvati cheski volodinnya na shid Prikmetno sho zasnovanu 973 roku pid chas pravlinnya knyazya Boleslava II bulo pidporyadkovano arhiyepiskopstvu Majnca Takim chinom praviteli z dinastiyi Przhemislovichiv vikoristovuvali nimecke soyuznictvo dlya zmicnennya svoyeyi vladi u borotbi z nezminno buntivnoyu miscevoyu znattyu ta odnochasno z usih sil namagalisya zberegti svoyu avtonomiyu vid imperiyi Cheske knyazivstvo vdalosya ostatochno zgurtuvati v 995 roci koli Przhemislovichi rozgromili svoyih supernikiv iz dinastiyi Slavnikovichiv ob yednali cheski plemena i vstanovili formu centralizovanogo pravlinnya yaku odnak stryasali vnutrishni dinastichni chvari Uzhe v 1002 knyaz Vladivoj domigsya zhaluvanoyi gramoti na Cheske knyazivstvo z ruk korolya Genriha II pislya chogo vnutrishno povnistyu suverenne Cheske knyazivstvo stalo chastinoyu Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi Pislya togo yak Vladivoj nastupnogo roku pomer polskij knyaz Boleslav I Horobrij zagarbav Bogemiyu i Moraviyu U 1004 r pislya togo yak za dopomogoyu nimeckogo korolya Genriha II polyakiv bulo znovu vignano z Chehiyi cheskij knyaz Yaromir otrimav svoyu krayinu vid korolya u feodalne volodinnya Cheskij knyaz Brzhetislav vidvoyuvav moravski zemli v 1029 r yakimi vidtodi zazvichaj praviv molodshij sin togo chi inshogo cheskogo korolya Blizko 1031 r Brzhetislav vdersya do Ugorshini shob zavaditi yiyi podalshomu rozshirennyu i v 1035 r dopomig imperatoru u borotbi proti luzhichan U 1039 vin vtorgsya do Polskogo korolivstva zahopiv Poznan i rozoriv Gnyezno pislya chogo zavoyuvav chastinu Sileziyi vklyuchayuchi Vroclav Zrujnuvannya Gnyezna pidshtovhnulo polskih praviteliv perenesti svoyu stolicyu do Krakova 1040 roku Brzhetislav u bitvi pri Brudeku chesk Brudek rozbiv vijsko nimeckogo korolya Genriha III sho vderlosya do Chehiyi Ale v nastupnomu roci Genrih III oblozhiv Brzhetislava u Prazi i prinevoliv jogo zrektisya usih zavoyuvan okrim Moraviyi U 1047 Genrih uklav mirnij dogovir mizh Brzhetislavom i polyakami Sin Brzhetislava Vratislav II pidtrimuvav Genriha u jogo borotbi proti Papi antikoroliv i zakolotnikiv u Saksoniyi za chas jogo dovgogo vladaryuvannya Cheski vijska viyavili neabiyaku horobrist i v 1083 roci vin vstupiv z Genrihom ta jogo zbrojnimi silami u Rim Za pidtrimku Genrih prisvoyiv jomu dovichnij korolivskij titul i Vratislav u 1085 roci stav pershim korolem Bogemiyi Prote zovnishnya politika jogo nastupnika Brzhetislava II spryamovuvalasya golovnim chinom na silezkij konflikt koli polyaki ne platiti mita za vidstupleni Brzhetislavom I teritoriyi U 1147 cheskij knyaz Vladislav II suprovodzhuvav nimeckogo korolya Konrada III u Drugomu hrestovomu pohodi ale zupinivsya pid Konstantinopolem Zavdyaki vijskovij pidtrimci imperatora Fridriha I Barbarossi z boku Vladislava v borotbi proti pivnichnih italijskih mist osoblivo Milana ostannogo bulo obrano 11 sichnya 1158 roku korolem Chehiyi tim samim Vladislav II stav drugim cheskim korolem Zemli korolya Ottokara IICheske korolivstvoDokladnishe Cheske korolivstvo 1212 roku Ottokar I 1192 93 i 1197 1230 mayuchi titul korolya z 1198 roku oderzhav vid imperatora Zolotu sicilijsku bullu oficijnij ukaz sho pidtverdzhuvala korolivskij titul dlya Ottokara i jogo nashadkiv a knyazivstvo bulo perejmenovano na korolivstvo Cheskij korol zvilnyavsya vid usih majbutnih zobov yazan pered Svyashennoyu Rimskoyu imperiyeyu za vinyatkom uchasti v imperskih radah Impersku prerogativu ratifikuvati kozhnogo cheskogo volodarya i priznachati prazkogo yepiskopa bulo vidklikano Shob dati mozhlivist svoyemu sinovi praviti krayinoyu Ottokar vstanoviv spadkuvannya za agnatichno kognatichnoyi primogenituroyu todi yak pered tim mogla keruvati krayinoyu starsha ditina nezalezhno vid stati U ti chasi krayina dosyagla svogo najbilshogo teritorialnogo zzrostannya tomu voni vvazhayutsya za Zolotu dobu 1310 roku Cheska korona perejshla do dinastiyi Lyuksemburgiv azh do smerti Sigizmunda I v 1437 roci Pislya serednovichchya Bogemske korolivstvo zalishalosya pid vladoyu Gabsburgiv do rozpadu Avstro Ugorshini pislya Pershoyi svitovoyi vijni Div takozhCheski zemli Istoriya Chehiyi Svyashenna Rimska imperiyaPrimitkiRuckser David PDF Arhiv originalu PDF za 4 bereznya 2021 Procitovano 4 veresnya 2013 Boje polabskych Slovanu za nezavislost v letech 928 955 cheskoyu E stredovek cz Procitovano 7 veresnya 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 1 dovidka 800 let Zlate buly sicilske Arhivovano 11 sichnya 2013 u Archive is ches