Ре́генсбург, Ратісбона (Реґенсбурґ, нім. Regensburg, пол. Ratyzbona, лат. Castra Regina, Ratisbona, чеськ. Řezno) — місто у південно-східній Німеччині, у землі Баварія. З населенням 157 777 мешканців (станом на травень 2015), Регенсбург є четвертим найбільшим містом Баварії після Мюнхена, Нюрнберга та Аугсбурга. Воно є політичним, економічним та культурним центром Східної Баварії та столицею баварського адміністративного району (округу) Верхній Пфальц. Важливий залізничний вузол і річковий порт на горішньому Дунаї. Розміщений на збігу річок Дунай, та Реген.
Регенсбург Regensburg | |||
---|---|---|---|
| |||
Координати: 49°01′00″ пн. ш. 12°05′00″ сх. д. / 49.01667° пн. ш. 12.08333° сх. д. | |||
Країна | Німеччина | ||
Земля | Баварія | ||
Округ | Верхній Пфальц | ||
Уряд | |||
- Мер | Joachim Wolbergs (SPD) | ||
Площа | |||
- Повна | 80,76 км² | ||
Висота над р.м. | 326–471 м | ||
Населення (05/2015) | |||
- Усього | 157 777 | ||
- Густота | 1947/км² | ||
Часовий пояс | CET () | ||
- Літній час | CET () | ||
Поштовий код | 93001–93059 | ||
Телефонний код(и) | 0941 | ||
Вебсайт: www.regensburg.de | |||
![]() Регенсбург | |||
Старе місто в Регенсбурзі, включно з районом Штадтамгоф | |
---|---|
Old town of Regensburg with Stadtamhof | |
Світова спадщина | |
![]() Староміська ратуша | |
49°01′ пн. ш. 12°05′ сх. д. / 49.017° пн. ш. 12.083° сх. д. | |
Країна | |
Тип | Культурний |
(Критерії) | ii, iii, iv |
Об'єкт № | 1155 |
Регіон | Європа і Північна Америка |
Зареєстровано: | 2006 (30 сесія) |
| |
|
Стара частина міста, що була закладена ще у часи середньовіччя, визнана об'єктом світової спадщини ЮНЕСКО та є засвідченням ролі Регенсбургу, як культурного центру середньовічної Південної Німеччини. У 2014 році Регенсбург належав до найвідвідуваніших туристами міст Німеччини.
Історія
Перші поселення та рання історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE0TDFKbFoyVnVjMkoxY21jdGNHOXlkR0V0Y0hKaFpYUnZjbWxoWHpJdWFuQm5MekUxTUhCNExWSmxaMlZ1YzJKMWNtY3RjRzl5ZEdFdGNISmhaWFJ2Y21saFh6SXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Перші поселення на місці сучасного Регенсбургу датуються ще кам'яною добою. Кельтська назва «Radasbona» — найдавніша з назв, що її мали такі поселення. Відомо, що у 90 р. н. е. римляни побудували тут фортецю.
У 179 році н. е., за часів Імператора Марка Аврелія для третього італійського легіону тут було побудовано фортецю Castra Regina (лат. "фортеця на річці Реген"). Табір римлян був стратегічно розташований у найвіддаленішій на північ точці Дунаю і географічно збігається з «серцем» сьогоднішнього Старого міста (нім. Altstadt) — між вулицями Верхня вулиця Баха (нім. Obere Bachgasse), Нижня вулиця Баха (нім. Untere Bachgasse) та західною частиною площі Лебедя (нім. Schwanenplatz). Історики релігії вважають, що навіть у пізньоримский період місто мало статус єпископського. Достеменно відомо, що св. Боніфатій поновив єпископат у Регенсбурзі у 739 році.
На початку VI ст. Регенсбург стає родовим містом правлячої на той час династії Агілольфінгів (нім. Agilolfing), а приблизно з 530 року і до першої половини XIII ст. — столицею Баварії. Регенсбург залишався важливим містом і за часів правління Карла І Великого. У 792 році тут проходила церковна частина генеральної асамблеї Карла І Великого. Рада єпископів визнала єрессю вчення адопціоністів, яке проповідувалося іспанськими єпископами Еліпандусом Толедським та Феліксом Ургельським. Після розділу імперії Карла Великого місто стає центром Східно-Франкського королівства — з 843 року саме тут перебував його правитель — засновник майбутньої династії німецьких Каролінгів — Людовик II Німецький. Двома роками пізніше до Регенсбургу приїздять отримувати хрещення чотирнадцять князів Богемських. Так почався процес хрещення всього чеського народу, а діоцезія Регенсбург стала «матір'ю» Празької діоцезії. Ці події мали величезний вплив на історію та культуру чеських земель, оскільки потім призвели до їх включення до римо-католицької церкви, а не до церкви православної. Про цей факт досі пам'ятають, тож на фасаді Церкви св. Іоанна (розташована на приблизному місці хрещення) кілька років тому було відкрито пам'ятну дошку чеською та німецькою мовами, де згадується це хрещення.
Середньовіччя
У 1245 році Регенсбург став імперським вільним містом і слугував центром торгівлі аж до переміщення торговельних шляхів, що відбулося у пізньому Середньовіччі. У ранньосередновічному Регензбурзі, зокрема існували спеціальні торгівельні корпорації «русаріїв», тобто купців, які спеціалізувалися на торгівлі з Руссю. Торгівля Русі з Заходом, яка проводилася через Регенсбург пояснює наявність латинських літер на торгівельних пломбах дорогичинського типу.
Наприкінці XV ст., у 1486 році, Регенсбург увійшов до складу Герцогства Баварського, однак незалежність міста було відновлено Римським Імператором десятьма роками пізніше. Регенсбург прийняв протестантську реформацію у 1542 році, а його міська рада при цьому залишилася цілком лютеранською. У 1663–1806 роках у Регенсбург був місцем проведення засідань постійного Імператорського Рейхстагу Священної Римської Імперії, від чого і пішла назва «Постійний регенсбурзький рейхстаг» (нім. Immerwährender Reichstag). Таким чином, місто було одним з центральних у Європі, і його відвідувала значна кількість людей.
Меншість містян залишилася католиками, при цьому їх було позбавлено громадянських (цивільних) прав ("нім. "Bürgerrecht"). Не слід, однак, плутати місто Регенсбург та єпископство Регенсбург, адже, хоч імперське місто прийняло реформацію, воно залишалося резиденцією римокатолицького єпископства та місцем розташування кількох абатств. Три з цих абатств (Санкт Еммерам, Нідермюнстер та Обермюнстер) користувалися імперською автономією. Це означало, що їм було надане постійне місце і право голосу у Рейхстазі. У такий спосіб склалася унікальна ситуація, коли місто Регенсбург складалося з п'ятьох незалежних утворень (в рамках Священної Римської Імперії): власне, протестантського міста, римокатолицького єпископства, та трьох монастирів, згаданих вище. Крім того, місто розглядалося як традиційна столиця округу Баварія (не плутати з герцогством), через присутність у місті постійного Рейхстагу — діяло як фактична друга столиця Імперії (разом з Імператорським судом у Відні), і також слугувало резиденцією Імператорського Посланника при Рейхстазі. При цьому, за винятком одного короткого періоду, роль імператорського посланника виконував сам місцевий князь. Тодішніх правителів міста — родину (нім. Thurn und Taxis) — було зведено у князівський ранг у 1695 році, а члени родини і досі постійно проживають у Регенсбурзі.
Сучасна історія (XIX ст. — наш час)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek00TDFCdmNuUnlZV2wwWDI5bVgwdGhjbXhmVkdobGIyUnZjbDkyYjI1ZlJHRnNZbVZ5WjE5aWVWOUdjbUZ1ZWw5VGRHbHlibUp5WVc1a0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMVFiM0owY21GcGRGOXZabDlMWVhKc1gxUm9aVzlrYjNKZmRtOXVYMFJoYkdKbGNtZGZZbmxmUm5KaGJucGZVM1JwY201aWNtRnVaQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Після приєднання до архиєпископства Регенсбург у 1803 році місто втратило статус імперського вільного міста. Управління містом було передане архиєпископу курфюрсту Майнцському, архіканцлеру Священної Римської Імперії — Карлу Теодору фон Дальбергу — як компенсація за Майнц, який у свою чергу було віддано Франції за умовами Люневільського миру 1801 року. Архиєпископство Майнц формально перемістилося до Регенсбургу. Дальберг об'єднав єпископство, монастирі, та саме місто, створивши Архиєпископство Регенсбург (нім. Fürstentum Regensburg). Він модернізував світське життя і, найголовніше, забезпечив рівність в правах для протестантів та католиків. У 1810 році Дальберг уступив Регенсбург Королівству Баварія, отримавши замість цього міста Фульда та Ганау, разом із титулом «великого герцога Франкфуртського».
19-23 квітня 1809 року у Регенсбурзі відбулася франко-австрійська битва, що в історії отримала назву (також: Взяття Регенсбурга), між французькими імператорськими військами під командуванням барона де Куто (фр. Baron de Coutaud) (65-тий підрозділ) та австрійськими вояками, що відступили. Після того, як провізія та амуніція з обох сторін скінчилася, контроль над містом перейшов до Франції. Місту було завдано значної шкоди: близько 150 будинків згоріли, велику кількість домівок було розграбовано.
Нацизм та Друга світова війна
У Регенсбурзі розміщувався авіаційний завод, на якому виробляли Messerschmitt Bf 109, та нафтопереробний завод. Ці стратегічні об'єкти стали ціллю союзників 17 серпня 1943 року, під час Швайнфуртсько-Регенсбурзької операції, та 5 лютого 1945 року, під час т. зв. «нафтопереробної операції». Хоча обидва заводи були майже вщент знищені, сам Регенсбург майже не зазнав ушкоджень та руйнувань від бомбардувань союзницької авіації. Це дало змогу згодом включити неушкоджену стару частину міста до реєстру Світової спадщини ЮНЕСКО. Найважливішою культурно-історичною пам'яткою, яка була втрачена у Другій Світовій війні, став Обермюнстерський собор, побудований у романському стилі. Собор було знищено під час нальоту в березні 1945 року і так і не було відновлено — збереглася лише дзвіниця. Темпи відбудови Регенсбургу у повоєнний час були дещо повільними, але це дало змогу запобігти знесенню старих історичних будівель та будуванню на їх місці будівель сучасних. Коли реставрація Регенсбургу вдруге перейшла у активну фазу (наприкінці 1960-х років), було вирішено, що старовинний спадок міста і його дух мають бути збережені.
Історія міста у повоєнний час
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsyTDFWcmNtRnBibWxoYmw5RFlXMXdYMUJ2YzNSZkxWOVNaV2RsYm5OaWRYSm5YM0J2YzNSdFlYSnJMbkJ1Wnk4eE5UQndlQzFWYTNKaGFXNXBZVzVmUTJGdGNGOVFiM04wWHkxZlVtVm5aVzV6WW5WeVoxOXdiM04wYldGeWF5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt4TDFsT1VHRmtZUzV3Ym1jdk1UVXdjSGd0V1U1UVlXUmhMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
У 1945–1949 роках в робітничому районі Ґанґгофер-Зідлюнґ (нім. Ganghofersiedlung) із близько 7000 мешканців існував український табір переміщених осіб (англ. "DP camp"), де на своєму піку в 1946—1947 роках, було розміщені близько 5000 українських та 1000 не-українських біженців і переміщених осіб. В таборі діяли парафії УГКЦ і УАПЦ; школи й гімназія, Український технічно-господарський інститут; тижневик «Слово», театр Володимира Блавацького, кооператив «Українське Мистецтво». У таборі існували спортивні товариства «Січ», та «СУМ-Юнак».
За погодженням з американською окупаційною владою у таборах для переміщених осіб виникає таборова пошта і поштові станиці (англ. camp post). У таборі Регенсбург поштова станиця заснована в грудні 1946. У березні 1947 року до святкування Шевченкових роковин переміщені українці видають пам'ятну марку з портретом поета в молодому віці.
Мешканцями табору були, зокрема, малярі́ , Луцик Степан, , скульптор Капшученко Петро, Любов Волинець й інші. Голова табору — Кліш Артимович.
На початку 1960-х років Регенсбург інвестував значні фінансові кошти у розвиток технічної та соціальної інфраструктури з метою залучення виробничих підприємств. Першою великою багатонаціональною компанією, що заснувала виробничі потужності у місті, стала корпорація Siemens, що стало віхою у повоєнному розвиткові міста. У 1965 році в місті відкрито Регенсбурзький університет, у 1971 році — Університет точних наук. У 1986 році власні потужності у Регенсбурзі відкрив і концерн BMW. Від початку 1990-х років у місті також розміщуються кілька відомих високотехнологічних компаній, серед яких Infineon та , а приплив інвестицій сприяє економічному розвиткові міста.
У 1997 році Регенсбург отримав Європейську премію за видатні досягнення у сфері євроінтеграції.
У липні 2006 року Комітет світової спадщини ЮНЕСКО вніс архітектурно-історичний ансамбль Старого міста Регенсбург до охоронного реєстру як найбільше та найкраще збережене старе місто на північ від Альп. У зв'язку з цим Старе місто часто називають «найпівнічнішим містом Італії». Неподалік від Кам'яного мосту в історичній будівлі Зальцштадль (нім. Salzstadl) у 2007 році під патронатом ЮНЕСКО відкрито інформаційний центр-музей, де зібрано детальну інформацію про двотисячолітню історію Регенсбургу.
Географія
Топографія
Регенсбург лежить на березі Дунаю у найвіддаленішій на північ його точці. Місто розташоване на стику чотирьох різних географічних ландшафтів:
- на північ і північний схід від міста лежить Баварський ліс (нім. Bayerischer Wald) з його гранітними та гнейсовими горами, дикими лісами та національним парком «Баварський ліс»;
- на сході та північному сході від міста розташована родюча Дунайська рівнина — регіон Gäuboden — з орними землями високої врожайності;
- південний бік міста характеризується горбистою місцевістю, яка є продовженням швабсько-баварського передгір'я Альп;
- на захід від околиць міста розташований гірський масив Франконський Альб;
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUwTDB0c2FXMWhaR2xoWjNKaGJXMHRVbVZuWlc1elluVnlaeTFFWlhWMGMyTm9iR0Z1WkMxdFpYUnlhWE5qYUMxa1pYVjBjMk5vTG5CdVp5OHlOVEJ3ZUMxTGJHbHRZV1JwWVdkeVlXMXRMVkpsWjJWdWMySjFjbWN0UkdWMWRITmphR3hoYm1RdGJXVjBjbWx6WTJndFpHVjFkSE5qYUM1d2JtYz0ucG5n.png)
Клімат
Клімат Регенсбургу, за класифікацією кліматів Кеппена, зачислено до типу «вологий континентальний». Середня річна температура становить 8.5 °C і дещо перевищує середньонімецький показник (7.8 °C), середня кількість опадів — 636 мм на рік (нижче за середньонімецький рівень опадів, який становить бл. 700 мм). З показником у 1670 сонячних годин на рік Регенсбург випереджає аналогічний середньонімецький показник на 120 годин.
Найтеплішим місяцем року є липень, найхолоднішим — січень.
Основні пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelptTDFKbFoyVnVjMkoxY21kZlkyRjBhR1ZrY21Gc1gyWnliMjUwTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxU1pXZGxibk5pZFhKblgyTmhkR2hsWkhKaGJGOW1jbTl1ZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Регенсбург є найбільшим середньовічним старим містом серед міст, розташованих на північ від Альп — більше 1500 старовинних будівель — та мальовничий міський краєвид. Найвідоміші туристичні пам'ятки розташовані, переважно, у Старому місті. Серед них можна відзначити такі:
- Регенсбурзький собор св. Петра (нім. Regensburger Dom (Dom St. Peter)) — яскравий приклад чистої німецької готичної архітектури — вважається головною пам'яткою готичного стилю у Баварії. Будівництво було розпочато у 1275 році і завершене у 1634 році (окрім веж собору, які будували до 1869 р.). Інтер'єр собору вражає численними цікавими скульптурами, серед яких шедеври роботи німецького скульптора Петера Фішера Старшого (нім. Peter Vischer der Ältere). Поруч із собором знаходяться дві каплиці, вік яких датується, ймовірно, VIII ст. Одна з каплиць зветься «старий собор». Постійний кафедральний хор собору — відомий хоровий колектив «Regensburger Domspatzen».
- Кам'яний міст (нім. Steinerne Brücke) (1135—1146) — шедевр середньовічного містобудування. Учасники Другого та Третього хрестових походів перетинали Дунай по цьому мосту на шляху до Святої Землі.
- Регенсбурзька сосисочна (нім. Historische Wurstkuchl) — приваблює окрім зголоднілих туристів також і місцевих жителів. Первісно була побудована для будівельників мосту, і зараз знаходиться безпосередньо поруч із ним.
- Залишки фортифікаційних споруд та стін римської фортеці з брамою (лат. Porta Praetoria).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMwTDFKbFoyVnVjMkoxY21kZlZXWmxjbkJoYm05eVlXMWhYekEyWHpJd01EWXVhbkJuTHpnd01IQjRMVkpsWjJWdWMySjFjbWRmVldabGNuQmhibTl5WVcxaFh6QTJYekl3TURZdWFuQm4uanBn.jpg)
Українці в місті
Цей розділ потребує доповнення. (вересень 2018) |
Уродженці
- Теоделінда (бл. 570—628) — королева лангобардів, дочка герцога Баварського Гарібальда I
- Томас Діц (* 1982) — німецький артист цирку
- Кушнір Андрій Васильович (* 1947) — американський художник.
- Штефан Кайль (* 1958) — німецький дипломат. Генеральний консул Німеччини в Донецьку (Україна) (2019—2021)
Примітки
- * Назва в офіційному англомовному списку
- Реґенсбурґ — назва міста у багатьох виданнях діаспори — за правописом Голоскевича
- Українська назва Реґенсбурґ згідно з чинним Газетирем (покажчиком) географічних назв світу. — К.: Мінекоресурсів України, 2006. — С. 1432.
- http://www.germany.travel/en/towns-cities-culture/top-100/germany-travel-attractions.html?page=3
- Парнікоза, Іван. Дорогичин – Данилова твердиня на Підляшші. Прадідівська слава. Українські пам’ятки (українська) . Микола Жарких. Процитовано 24.06.2022.
- Karen Lemiski, 'Focus on Philately: The stamps of Regensburg, Camp Ganghofersiedlung' [ 2016-03-04 у Wayback Machine.] / The Ukrainian Weekly, 4 лютого 2001, № 5, том. LXIX (англ.)
- Українська гімназія, Регенсбург, Німеччина, 1945—1949. Наші зустрічі і спадщина: Фотоогляд минувщини і сучасности. Нью-Джерзі, 2008. 471 с.
- Karen Lemiski. 'The Regional Costume Series from Regensburg, Camp Ganghofersiedlung: An Expression of National Identity' / Ukrainian Philatelist Vol. 49 No. 1 (84) 2001 (англ.)
- Роман Якель «Послання від Кобзаря»[недоступне посилання з липня 2019], Дзеркало тижня № 10, 13 березня 2004
- Климовський Яр. «Богом обдарований мистець» [ 2018-07-01 у Wayback Machine.] // «Свобода», ч. 188, 4 жовтня 1994, с. 2
- . Архів оригіналу за 1 серпня 2015. Процитовано 1 липня 2015.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 24 вересня 2015. Процитовано 2 липня 2015.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Джерела
- Барагура В. Монографія-збірник «Реґенсбурґ»-мікрокосм українського скитальства // «Свобода». — 1986. — Ч. 48 (13 березня). — С. 2.
- «Говорить Реґенсбург» // «Свобода». — 1980. — Ч. 229 (28 жовтня). — С. 3.
- Реґенсбурґ // Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — . — Т. 7. — С. 2480.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Регенсбург
- Табори українських переміщених осіб на території Німеччини (1945—1955).
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Re gensburg Ratisbona Regensburg nim Regensburg pol Ratyzbona lat Castra Regina Ratisbona chesk Rezno misto u pivdenno shidnij Nimechchini u zemli Bavariya Z naselennyam 157 777 meshkanciv stanom na traven 2015 Regensburg ye chetvertim najbilshim mistom Bavariyi pislya Myunhena Nyurnberga ta Augsburga Vono ye politichnim ekonomichnim ta kulturnim centrom Shidnoyi Bavariyi ta stoliceyu bavarskogo administrativnogo rajonu okrugu Verhnij Pfalc Vazhlivij zaliznichnij vuzol i richkovij port na gorishnomu Dunayi Rozmishenij na zbigu richok Dunaj ta Regen Regensburg RegensburgRegensburgRegensburgPrapor GerbKoordinati 49 01 00 pn sh 12 05 00 sh d 49 01667 pn sh 12 08333 sh d 49 01667 12 08333KrayinaNimechchinaZemlyaBavariyaOkrugVerhnij PfalcUryad MerJoachim Wolbergs SPD Plosha Povna 80 76 km Visota nad r m 326 471 m Naselennya 05 2015 Usogo 157 777 Gustota 1947 km Chasovij poyas CET UTC 1 Litnij chas CET UTC 2 Poshtovij kod 93001 93059Telefonnij kod i 0941Vebsajt www regensburg deRegensburgRoztashuvannya mista na mapi NimechchiniStare misto v Regensburzi vklyuchno z rajonom ShtadtamgofOld town of Regensburg with Stadtamhof Svitova spadshinaStaromiska ratusha49 01 pn sh 12 05 sh d 49 017 pn sh 12 083 sh d 49 017 12 083Krayina NimechchinaTip KulturnijKriteriyi ii iii ivOb yekt 1155Region Yevropa i Pivnichna AmerikaZareyestrovano 2006 30 sesiya Regensburg u Vikishovishi Stara chastina mista sho bula zakladena she u chasi serednovichchya viznana ob yektom svitovoyi spadshini YuNESKO ta ye zasvidchennyam roli Regensburgu yak kulturnogo centru serednovichnoyi Pivdennoyi Nimechchini U 2014 roci Regensburg nalezhav do najvidviduvanishih turistami mist Nimechchini IstoriyaPershi poselennya ta rannya istoriya Fragmenti Shidnoyi vezhi pretorianskoyi brami z davnorimskih chasiv Pershi poselennya na misci suchasnogo Regensburgu datuyutsya she kam yanoyu doboyu Keltska nazva Radasbona najdavnisha z nazv sho yiyi mali taki poselennya Vidomo sho u 90 r n e rimlyani pobuduvali tut fortecyu U 179 roci n e za chasiv Imperatora Marka Avreliya dlya tretogo italijskogo legionu tut bulo pobudovano fortecyu Castra Regina lat fortecya na richci Regen Tabir rimlyan buv strategichno roztashovanij u najviddalenishij na pivnich tochci Dunayu i geografichno zbigayetsya z sercem sogodnishnogo Starogo mista nim Altstadt mizh vulicyami Verhnya vulicya Baha nim Obere Bachgasse Nizhnya vulicya Baha nim Untere Bachgasse ta zahidnoyu chastinoyu ploshi Lebedya nim Schwanenplatz Istoriki religiyi vvazhayut sho navit u piznorimskij period misto malo status yepiskopskogo Dostemenno vidomo sho sv Bonifatij ponoviv yepiskopat u Regensburzi u 739 roci Na pochatku VI st Regensburg staye rodovim mistom pravlyachoyi na toj chas dinastiyi Agilolfingiv nim Agilolfing a priblizno z 530 roku i do pershoyi polovini XIII st stoliceyu Bavariyi Regensburg zalishavsya vazhlivim mistom i za chasiv pravlinnya Karla I Velikogo U 792 roci tut prohodila cerkovna chastina generalnoyi asambleyi Karla I Velikogo Rada yepiskopiv viznala yeressyu vchennya adopcionistiv yake propoviduvalosya ispanskimi yepiskopami Elipandusom Toledskim ta Feliksom Urgelskim Pislya rozdilu imperiyi Karla Velikogo misto staye centrom Shidno Frankskogo korolivstva z 843 roku same tut perebuvav jogo pravitel zasnovnik majbutnoyi dinastiyi nimeckih Karolingiv Lyudovik II Nimeckij Dvoma rokami piznishe do Regensburgu priyizdyat otrimuvati hreshennya chotirnadcyat knyaziv Bogemskih Tak pochavsya proces hreshennya vsogo cheskogo narodu a dioceziya Regensburg stala matir yu Prazkoyi dioceziyi Ci podiyi mali velicheznij vpliv na istoriyu ta kulturu cheskih zemel oskilki potim prizveli do yih vklyuchennya do rimo katolickoyi cerkvi a ne do cerkvi pravoslavnoyi Pro cej fakt dosi pam yatayut tozh na fasadi Cerkvi sv Ioanna roztashovana na pribliznomu misci hreshennya kilka rokiv tomu bulo vidkrito pam yatnu doshku cheskoyu ta nimeckoyu movami de zgaduyetsya ce hreshennya Serednovichchya U 1245 roci Regensburg stav imperskim vilnim mistom i sluguvav centrom torgivli azh do peremishennya torgovelnih shlyahiv sho vidbulosya u piznomu Serednovichchi U rannoserednovichnomu Regenzburzi zokrema isnuvali specialni torgivelni korporaciyi rusariyiv tobto kupciv yaki specializuvalisya na torgivli z Russyu Torgivlya Rusi z Zahodom yaka provodilasya cherez Regensburg poyasnyuye nayavnist latinskih liter na torgivelnih plombah dorogichinskogo tipu Naprikinci XV st u 1486 roci Regensburg uvijshov do skladu Gercogstva Bavarskogo odnak nezalezhnist mista bulo vidnovleno Rimskim Imperatorom desyatma rokami piznishe Regensburg prijnyav protestantsku reformaciyu u 1542 roci a jogo miska rada pri comu zalishilasya cilkom lyuteranskoyu U 1663 1806 rokah u Regensburg buv miscem provedennya zasidan postijnogo Imperatorskogo Rejhstagu Svyashennoyi Rimskoyi Imperiyi vid chogo i pishla nazva Postijnij regensburzkij rejhstag nim Immerwahrender Reichstag Takim chinom misto bulo odnim z centralnih u Yevropi i jogo vidviduvala znachna kilkist lyudej Menshist mistyan zalishilasya katolikami pri comu yih bulo pozbavleno gromadyanskih civilnih prav nim Burgerrecht Ne slid odnak plutati misto Regensburg ta yepiskopstvo Regensburg adzhe hoch imperske misto prijnyalo reformaciyu vono zalishalosya rezidenciyeyu rimokatolickogo yepiskopstva ta miscem roztashuvannya kilkoh abatstv Tri z cih abatstv Sankt Emmeram Nidermyunster ta Obermyunster koristuvalisya imperskoyu avtonomiyeyu Ce oznachalo sho yim bulo nadane postijne misce i pravo golosu u Rejhstazi U takij sposib sklalasya unikalna situaciya koli misto Regensburg skladalosya z p yatoh nezalezhnih utvoren v ramkah Svyashennoyi Rimskoyi Imperiyi vlasne protestantskogo mista rimokatolickogo yepiskopstva ta troh monastiriv zgadanih vishe Krim togo misto rozglyadalosya yak tradicijna stolicya okrugu Bavariya ne plutati z gercogstvom cherez prisutnist u misti postijnogo Rejhstagu diyalo yak faktichna druga stolicya Imperiyi razom z Imperatorskim sudom u Vidni i takozh sluguvalo rezidenciyeyu Imperatorskogo Poslannika pri Rejhstazi Pri comu za vinyatkom odnogo korotkogo periodu rol imperatorskogo poslannika vikonuvav sam miscevij knyaz Todishnih praviteliv mista rodinu nim Thurn und Taxis bulo zvedeno u knyazivskij rang u 1695 roci a chleni rodini i dosi postijno prozhivayut u Regensburzi Suchasna istoriya XIX st nash chas Portret K T fon Dalberga 1812 r hud F S Shtirnbrand Pislya priyednannya do arhiyepiskopstva Regensburg u 1803 roci misto vtratilo status imperskogo vilnogo mista Upravlinnya mistom bulo peredane arhiyepiskopu kurfyurstu Majncskomu arhikancleru Svyashennoyi Rimskoyi Imperiyi Karlu Teodoru fon Dalbergu yak kompensaciya za Majnc yakij u svoyu chergu bulo viddano Franciyi za umovami Lyunevilskogo miru 1801 roku Arhiyepiskopstvo Majnc formalno peremistilosya do Regensburgu Dalberg ob yednav yepiskopstvo monastiri ta same misto stvorivshi Arhiyepiskopstvo Regensburg nim Furstentum Regensburg Vin modernizuvav svitske zhittya i najgolovnishe zabezpechiv rivnist v pravah dlya protestantiv ta katolikiv U 1810 roci Dalberg ustupiv Regensburg Korolivstvu Bavariya otrimavshi zamist cogo mista Fulda ta Ganau razom iz titulom velikogo gercoga Frankfurtskogo 19 23 kvitnya 1809 roku u Regensburzi vidbulasya franko avstrijska bitva sho v istoriyi otrimala nazvu takozh Vzyattya Regensburga mizh francuzkimi imperatorskimi vijskami pid komanduvannyam barona de Kuto fr Baron de Coutaud 65 tij pidrozdil ta avstrijskimi voyakami sho vidstupili Pislya togo yak proviziya ta amuniciya z oboh storin skinchilasya kontrol nad mistom perejshov do Franciyi Mistu bulo zavdano znachnoyi shkodi blizko 150 budinkiv zgorili veliku kilkist domivok bulo rozgrabovano Nacizm ta Druga svitova vijna U Regensburzi rozmishuvavsya aviacijnij zavod na yakomu viroblyali Messerschmitt Bf 109 ta naftopererobnij zavod Ci strategichni ob yekti stali cillyu soyuznikiv 17 serpnya 1943 roku pid chas Shvajnfurtsko Regensburzkoyi operaciyi ta 5 lyutogo 1945 roku pid chas t zv naftopererobnoyi operaciyi Hocha obidva zavodi buli majzhe vshent znisheni sam Regensburg majzhe ne zaznav ushkodzhen ta rujnuvan vid bombarduvan soyuznickoyi aviaciyi Ce dalo zmogu zgodom vklyuchiti neushkodzhenu staru chastinu mista do reyestru Svitovoyi spadshini YuNESKO Najvazhlivishoyu kulturno istorichnoyu pam yatkoyu yaka bula vtrachena u Drugij Svitovij vijni stav Obermyunsterskij sobor pobudovanij u romanskomu stili Sobor bulo znisheno pid chas nalotu v berezni 1945 roku i tak i ne bulo vidnovleno zbereglasya lishe dzvinicya Tempi vidbudovi Regensburgu u povoyennij chas buli desho povilnimi ale ce dalo zmogu zapobigti znesennyu starih istorichnih budivel ta buduvannyu na yih misci budivel suchasnih Koli restavraciya Regensburgu vdruge perejshla u aktivnu fazu naprikinci 1960 h rokiv bulo virisheno sho starovinnij spadok mista i jogo duh mayut buti zberezheni Istoriya mista u povoyennij chas Poshtovij shtempel Ukrayinskoyi taborovoyi poshti mista RegensburgShtempel poshtovoyi stanici UNRadi z nagodi vidkrittya I sesiyi UNRadi v Nimechchini 1948 rik U 1945 1949 rokah v robitnichomu rajoni Ganggofer Zidlyung nim Ganghofersiedlung iz blizko 7000 meshkanciv isnuvav ukrayinskij tabir peremishenih osib angl DP camp de na svoyemu piku v 1946 1947 rokah bulo rozmisheni blizko 5000 ukrayinskih ta 1000 ne ukrayinskih bizhenciv i peremishenih osib V tabori diyali parafiyi UGKC i UAPC shkoli j gimnaziya Ukrayinskij tehnichno gospodarskij institut tizhnevik Slovo teatr Volodimira Blavackogo kooperativ Ukrayinske Mistectvo U tabori isnuvali sportivni tovaristva Sich ta SUM Yunak Za pogodzhennyam z amerikanskoyu okupacijnoyu vladoyu u taborah dlya peremishenih osib vinikaye taborova poshta i poshtovi stanici angl camp post U tabori Regensburg poshtova stanicya zasnovana v grudni 1946 U berezni 1947 roku do svyatkuvannya Shevchenkovih rokovin peremisheni ukrayinci vidayut pam yatnu marku z portretom poeta v molodomu vici Meshkancyami taboru buli zokrema malyari Lucik Stepan skulptor Kapshuchenko Petro Lyubov Volinec j inshi Golova taboru Klish Artimovich Na pochatku 1960 h rokiv Regensburg investuvav znachni finansovi koshti u rozvitok tehnichnoyi ta socialnoyi infrastrukturi z metoyu zaluchennya virobnichih pidpriyemstv Pershoyu velikoyu bagatonacionalnoyu kompaniyeyu sho zasnuvala virobnichi potuzhnosti u misti stala korporaciya Siemens sho stalo vihoyu u povoyennomu rozvitkovi mista U 1965 roci v misti vidkrito Regensburzkij universitet u 1971 roci Universitet tochnih nauk U 1986 roci vlasni potuzhnosti u Regensburzi vidkriv i koncern BMW Vid pochatku 1990 h rokiv u misti takozh rozmishuyutsya kilka vidomih visokotehnologichnih kompanij sered yakih Infineon ta a pripliv investicij spriyaye ekonomichnomu rozvitkovi mista U 1997 roci Regensburg otrimav Yevropejsku premiyu za vidatni dosyagnennya u sferi yevrointegraciyi U lipni 2006 roku Komitet svitovoyi spadshini YuNESKO vnis arhitekturno istorichnij ansambl Starogo mista Regensburg do ohoronnogo reyestru yak najbilshe ta najkrashe zberezhene stare misto na pivnich vid Alp U zv yazku z cim Stare misto chasto nazivayut najpivnichnishim mistom Italiyi Nepodalik vid Kam yanogo mostu v istorichnij budivli Zalcshtadl nim Salzstadl u 2007 roci pid patronatom YuNESKO vidkrito informacijnij centr muzej de zibrano detalnu informaciyu pro dvotisyacholitnyu istoriyu Regensburgu GeografiyaTopografiya Regensburg lezhit na berezi Dunayu u najviddalenishij na pivnich jogo tochci Misto roztashovane na stiku chotiroh riznih geografichnih landshaftiv na pivnich i pivnichnij shid vid mista lezhit Bavarskij lis nim Bayerischer Wald z jogo granitnimi ta gnejsovimi gorami dikimi lisami ta nacionalnim parkom Bavarskij lis na shodi ta pivnichnomu shodi vid mista roztashovana rodyucha Dunajska rivnina region Gauboden z ornimi zemlyami visokoyi vrozhajnosti pivdennij bik mista harakterizuyetsya gorbistoyu miscevistyu yaka ye prodovzhennyam shvabsko bavarskogo peredgir ya Alp na zahid vid okolic mista roztashovanij girskij masiv Frankonskij Alb Klimat v RegensburziKlimat Klimat Regensburgu za klasifikaciyeyu klimativ Keppena zachisleno do tipu vologij kontinentalnij Serednya richna temperatura stanovit 8 5 C i desho perevishuye serednonimeckij pokaznik 7 8 C serednya kilkist opadiv 636 mm na rik nizhche za serednonimeckij riven opadiv yakij stanovit bl 700 mm Z pokaznikom u 1670 sonyachnih godin na rik Regensburg viperedzhaye analogichnij serednonimeckij pokaznik na 120 godin Najteplishim misyacem roku ye lipen najholodnishim sichen Osnovni pam yatkiFasad Regensburzkogo soboru Regensburg ye najbilshim serednovichnim starim mistom sered mist roztashovanih na pivnich vid Alp bilshe 1500 starovinnih budivel ta malovnichij miskij krayevid Najvidomishi turistichni pam yatki roztashovani perevazhno u Staromu misti Sered nih mozhna vidznachiti taki Regensburzkij sobor sv Petra nim Regensburger Dom Dom St Peter yaskravij priklad chistoyi nimeckoyi gotichnoyi arhitekturi vvazhayetsya golovnoyu pam yatkoyu gotichnogo stilyu u Bavariyi Budivnictvo bulo rozpochato u 1275 roci i zavershene u 1634 roci okrim vezh soboru yaki buduvali do 1869 r Inter yer soboru vrazhaye chislennimi cikavimi skulpturami sered yakih shedevri roboti nimeckogo skulptora Petera Fishera Starshogo nim Peter Vischer der Altere Poruch iz soborom znahodyatsya dvi kaplici vik yakih datuyetsya jmovirno VIII st Odna z kaplic zvetsya starij sobor Postijnij kafedralnij hor soboru vidomij horovij kolektiv Regensburger Domspatzen Kam yanij mist nim Steinerne Brucke 1135 1146 shedevr serednovichnogo mistobuduvannya Uchasniki Drugogo ta Tretogo hrestovih pohodiv peretinali Dunaj po comu mostu na shlyahu do Svyatoyi Zemli Regensburzka sosisochna nim Historische Wurstkuchl privablyuye okrim zgolodnilih turistiv takozh i miscevih zhiteliv Pervisno bula pobudovana dlya budivelnikiv mostu i zaraz znahoditsya bezposeredno poruch iz nim Zalishki fortifikacijnih sporud ta stin rimskoyi forteci z bramoyu lat Porta Praetoria Panorama naberezhnoyi Regensburgu Kam yanogo mostu ta Starogo mistaUkrayinci v mistiCej rozdil potrebuye dopovnennya veresen 2018 UrodzhenciTeodelinda bl 570 628 koroleva langobardiv dochka gercoga Bavarskogo Garibalda I Tomas Dic 1982 nimeckij artist cirku Kushnir Andrij Vasilovich 1947 amerikanskij hudozhnik Shtefan Kajl 1958 nimeckij diplomat Generalnij konsul Nimechchini v Donecku Ukrayina 2019 2021 Primitki Nazva v oficijnomu anglomovnomu spisku Regensburg nazva mista u bagatoh vidannyah diaspori za pravopisom Goloskevicha Ukrayinska nazva Regensburg zgidno z chinnim Gazetirem pokazhchikom geografichnih nazv svitu K Minekoresursiv Ukrayini 2006 S 1432 http www germany travel en towns cities culture top 100 germany travel attractions html page 3 Parnikoza Ivan Dorogichin Danilova tverdinya na Pidlyashshi Pradidivska slava Ukrayinski pam yatki ukrayinska Mikola Zharkih Procitovano 24 06 2022 Karen Lemiski Focus on Philately The stamps of Regensburg Camp Ganghofersiedlung 2016 03 04 u Wayback Machine The Ukrainian Weekly 4 lyutogo 2001 5 tom LXIX angl Ukrayinska gimnaziya Regensburg Nimechchina 1945 1949 Nashi zustrichi i spadshina Fotooglyad minuvshini i suchasnosti Nyu Dzherzi 2008 471 s Karen Lemiski The Regional Costume Series from Regensburg Camp Ganghofersiedlung An Expression of National Identity Ukrainian Philatelist Vol 49 No 1 84 2001 angl Roman Yakel Poslannya vid Kobzarya nedostupne posilannya z lipnya 2019 Dzerkalo tizhnya 10 13 bereznya 2004 Klimovskij Yar Bogom obdarovanij mistec 2018 07 01 u Wayback Machine Svoboda ch 188 4 zhovtnya 1994 s 2 Arhiv originalu za 1 serpnya 2015 Procitovano 1 lipnya 2015 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya PDF Arhiv originalu PDF za 24 veresnya 2015 Procitovano 2 lipnya 2015 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya DzherelaBaragura V Monografiya zbirnik Regensburg mikrokosm ukrayinskogo skitalstva Svoboda 1986 Ch 48 13 bereznya S 2 Govorit Regensburg Svoboda 1980 Ch 229 28 zhovtnya S 3 Regensburg Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 T 7 S 2480 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Regensburg Tabori ukrayinskih peremishenih osib na teritoriyi Nimechchini 1945 1955