Павло́ Анато́лійович Клі́мкін (нар. 25 грудня 1967, Курськ, Російська РФСР, СРСР) — український державний діяч і дипломат російського походження, Надзвичайний і Повноважний Посол, з 19 червня 2014 до 29 серпня 2019 року — Міністр закордонних справ України в першому та другому урядах Арсенія Яценюка й в уряді Володимира Гройсмана.
Павло Клімкін Павел Климкин | |||
![]() | |||
| |||
---|---|---|---|
19 червня 2014 — 29 серпня 2019 | |||
Прем'єр-міністр: | Арсеній Яценюк Володимир Гройсман | ||
Президент: | Петро Порошенко Володимир Зеленський | ||
Попередник: | Андрій Дещиця (в. о.) | ||
Наступник: | Вадим Пристайко | ||
| |||
22 червня 2012 — 19 червня 2014 | |||
Президент: | Віктор Янукович Олександр Турчинов (в. о.) Петро Порошенко | ||
Попередник: | Василь Химинець (т. п.) | ||
Наступник: | Василь Химинець (т. п.) | ||
| |||
29 квітня 2011 — 22 червня 2012 | |||
Міністр: | Костянтин Грищенко | ||
| |||
21 квітня 2010 — 29 квітня 2011 | |||
Міністр: | Костянтин Грищенко | ||
Народження: | 25 грудня 1967 (56 років) Курськ, Російська РФСР, СРСР | ||
Національність: | росіянин | ||
Країна: | | ||
Освіта: | Московський фізико-технічний інститут | ||
Партія: | позапартійний | ||
Шлюб: | Наталія Клімкіна Марина Михайленко | ||
Діти: | два сини | ||
Нагороди: | |||
| |||
|
У 2010—2012 роках працював заступником міністра закордонних справ України, з 2011 року керував апаратом міністерства. Одночасно очолював делегацію України на переговорах про підписання історичної Угоди про асоціацію між Україною та ЄС. 30 березня 2012 року він парафував цю угоду своїм підписом. Після того був призначений послом України в Німеччині, де працював до 2014 року.
Один із спікерів Форуму Вільних Держав Постросії.
Життєпис
Перші роки
Народився 25 грудня 1967 у Курську, Російська РФСР, СРСР.
Закінчив школу № 145 міста Києва. У 1991 році закінчив Київське відділення Московського фізико-технічного інституту, де вчився на факультеті аерофізики та космічних досліджень за спеціальністю «фізика та прикладна математика». Після закінчення інституту переїхав в Україну. Першою роботою молодого науковця стала праця у відділі № 10 Інституту електрозварювання імені Є. О. Патона НАН України, який досліджував фізико-хімічні процеси у зварювальній дузі. Наступні два роки Клімкін працював науковим співробітником того ж інституту. Однак, вже 15 вересня 1993 року він звільнився за власним бажанням та змінив наукові дослідження на дипломатію.
Початок дипломатичної кар'єри
Наступні кілька років працював аташе, згодом третім, а потім другим секретарем Департаменту військового контролю та роззброєння Міністерства закордонних справ України. За словами самого Клімкіна, він отримав цю роботу випадково, оскільки у той час планував їхати до Сполучених Штатів Америки писати дисертацію. Його знайомі запропонували спробувати себе у роззброєнні, адже після розпаду СРСР Україна активно розв'язувала проблему роззброєння і в міністерстві потребували людей з технічною освітою. Спочатку пропозиція Клімкіна не дуже вразила, але потім він втягнувся у роботу. У Департаменті роззброєння працював до 1997 року. Його керівником у цей час був майбутній міністр закордонних справ України Костянтин Іванович Грищенко, з ім'ям якого тісно пов'язана наступна кар'єра Клімкіна і чиїм заступником він став згодом.
Свою першу роботу за кордоном Клімкін отримав у березні 1997 року, коли його було відряджено на посаду третього секретаря посольства України у Федеративній Республіці Німеччина. Тоді Грищенко працював вже заступником міністра закордонних справ України. Згодом молодий дипломат став другим секретарем посольства за науково-технічними та політичними питаннями. Тоді у Німеччині, він працював до 2000 року.
Наступні два роки, у 2000—2002 роках, після повернення на Батьківщину він працював першим секретарем та радником з питань ядерної та енергетичної безпеки Департаменту економічного співробітництва МЗС України. А вже 2002 призначено начальником відділу економічного та секторального співробітництва з Європейським Союзом Департаменту європейської інтеграції. Саме тоді розпочалася його робота у сфері поглиблення відносин України та Європейського Союзу, що у майбутньому вивело його на вершину дипломатичної кар'єри.
Майбутній міністр працював на цій посаді два з половиною роки, а у вересні 2004 року поїхав працювати радником-посланником посольства України у Сполученому Королівстві Великої Британії та Північної Ірландії, де працював до березня 2008 року. Там же, у Лондоні, Павло Анатолійович працював також тимчасовим повіреним у справах України. На той час через так званий «Касетний скандал» український дипломатичний корпус був змушений пояснювати своїм іноземним партнерам те, що відбулося в Україні. Тим же самим займався й Клімкін. На той час Грищенко був вже міністром закордонних справ.
З березня 2008 по квітень 2010 року Клімкін працював директором Департаменту Європейського Союзу Міністерства закордонних справ України. Тоді Павло Клімкін почав працювати в сфері європейської інтеграції України. Тоді ж почалося просування нового проекту Європейського Союзу — так званого «Східного партнерства», яким Клімкін почав займатися майже відразу, а також і скасуванням візового режиму. Саме цю посаду дипломат обіймав, коли 9 жовтня 2009 року міністерство очолив Петро Порошенко. Майбутній президент, працюючи міністром, неодноразово заохочував Павла Анатолійовича. Так у серпні 2009 року його нагородили Почесною грамотою Кабінету Міністрів України за поданням міністерства, а за три місяці, у грудні того ж року, Порошенко оголосив Клімкіну подяку Міністерства.
Робота в апараті міністерства
Навесні 2010 року міністр закордонних справ Костянтин Грищенко ініціював масштабну кадрову ротацію в українському дипломатичному корпусі. У процесі цих змін першим заступником Грищенко пропонувалося призначити тодішнього Надзвичайного і повноважного посла України в Сполучених Штатах Америки Олега Шамшура, заступниками ж міністра планувалося призначити Надзвичайного і повноважного посла України у Чеській Республіці Івана Кулебу та Павла Клімкіна.
Згідно з Розпорядженням Кабінету Міністрів України № 950-р від 21 квітня 2010 року, яке підписав Прем'єр-міністр України, Микола Азаров, Павла Клімкіна було призначено заступником міністра закордонних справ Костянтина Грищенка, а вже за рік, 29 квітня 2011 року згідно з указом Президента України № 542/2011, Клімкіна було призначено керівником всього апарату міністерства. У грудні 2010 року Клімкін отримав дипломатичний ранг Надзвичайного та Повноважного Посла. Під час роботи в апараті міністерства закордонних справ Клімкін кілька років очолював делегацію України на переговорах про підписання Угоди про асоціацію між Україною та ЄС. Його попередником на цій посаді був Костянтин Єлісєєв.
На той час Клімкін та очолювана ним делегація вела переговори зі своїми європейськими колегами, метою яких було отримання Україною перспективи членства в Європейському Союзі. 11 листопада 2011 року було завершено переговори щодо договору на рівні переговорних команд, а також перемовини про текст угоди, який стосується політичного діалогу, юстиції та внутрішніх справ, інституційної частини. Вже 30 березня 2012 року саме Павло Клімкін парафував цю угоду своїм підписом.
Надзвичайний і Повноважний Посол
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJsTDBGdWRISnBkSFJ6WW1WemRXTm9YM1ZyY21GcGJtbHpZMmhsY2w5Q2IzUnpZMmhoWm5SbGNsOVFZWFpzYjE5TGJHbHRhMmx1WDJsdFgxSmhkR2hoZFhOZmRtOXVYMHNsUXpNbFFqWnNiaTAzTWpjMUxtcHdaeTh5TnpWd2VDMUJiblJ5YVhSMGMySmxjM1ZqYUY5MWEzSmhhVzVwYzJOb1pYSmZRbTkwYzJOb1lXWjBaWEpmVUdGMmJHOWZTMnhwYld0cGJsOXBiVjlTWVhSb1lYVnpYM1p2Ymw5TEpVTXpKVUkyYkc0dE56STNOUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
На посаді заступника міністра працював ще кілька місяців після парафування угоди і 22 червня 2012 року його було звільнено з посади керівника апарату. У той же день, згідно з указом Президента України № 411/2012 від 22 червня 2012 року, Павло Клімкіна було призначено Надзвичайним і Повноважним Послом України у Федеративній Республіці Німеччина. Попередником Клімкіна на цій посаді була Наталя Зарудна, яка не володіла вільно німецькою мовою, тому призначення Клімкіна, який знав мову, в Німеччині було добре сприйнятливо. Тим більше, що він вже мав досвід роботи в українському представництві у цій країні. На новій посаді Клімкін неодноразово зустрічався не лише з колегами з Федерального міністерства закордонних справ Німеччини, але й з депутатами Бундестаґу ФРН, керівниками його профільних комітетів, а також з представниками засобів масової інформації. За твердженнями деяких журналістів, представляючи Україну в Німеччині, Президентом якої на той час був Віктор Янукович, Клімкін зберігав тверезе мислення та здоровий скептицизм щодо тодішнього глави держави.
Робота у Німеччині припала на час, коли відносини між Україною та Європейським Союзом в цілому та Німеччиною зокрема почали погіршуватися. Не в останню роль у цьому зіграла й так звана «Справа Тимошенко» і різка реакція західноєвропейських країн на неї. За словами колишніх колег Павла Анатолійовича, він, на відміну від колег, ніколи не боявся інформувати своє керівництво про дійсний стан речей, зокрема, про міжнародну реакцію у «питанні Тимошенко».
Відмова від європейської інтеграції України, оголошена другим урядом Миколи Азарова у листопаді 2013 року, поставила під сумнів багатолітню діяльність Павла Клімкіна. Однак, не зважаючи на це, його критики закидають Клімкіну те, що Павло Анатолійович, як і всі інші українські посли, не висловив жодної підтримки Євромайдану, а також не підписував жодних листів і звернень своїх колег дипломатів. Щоправда, у листопаді 2013 року, після тодішньої постанови уряду, український посол в ефірі німецької радіостанції [en] висловив розчарування рішенням влади України призупинити євроінтеграцію. Це відбулося саме тієї неділі, коли напередодні Вільнюського саміту в Києві вперше зібралося багатотисячне віче незгодних з позицією влади. На початку Російсько-української війни, 2014 року, Павло Клімкін представляв Україну у складі тристоронньої контактної групи з реалізації мирного плану зі встановлення миру та спокою на Сході України. Окрім представника України на переговорах брав участь Надзвичайний і Повноважний Посол Росії в Україні Михайло Зурабов і Спеціальний представник Генерального секретаря ОБСЄ Гайді Тальявіні. На посаді посла дипломат пропрацював до 19 червня 2014 року.
Наприкінці весни 2014 року Президентом України було обрано колишнього керівника Павла Клімкіна Петра Порошенка. На той час міністерство закордонних справ тимчасово очолював Андрій Дещиця. За інформацією журналістів, Петро Порошенко при виборі нового керівника цього міністерства спирався на думку трьох експертів із зовнішньої політики — Надзвичайного і Повноважного посла України в Сполученому Королівстві Великої Британії та Північної Ірландії Володимира Хандогія, представника України при Європейському Союзі Костянтина Єлісєєва та Надзвичайного і Повноважного посла України в Королівстві Норвегія Юрія Оніщенка. Саме Єлісєєва після перемоги на позачергових президентських виборах Порошенка називали найімовірнішим претендентом на посаду глави МЗС. Окрім того, також подейкували, що міністром стане Валерій Чалий, який у часи роботи Порошенка в МЗС був його заступником. Згодом Президент, згідно з Конституцією, подав до парламенту кандидатуру в уряд країни — новим очільником закордонного відомства України Порошенко запропонував обрати саме Павла Клімкіна. Виконувач обов'язків міністра Андрій Дещиця, у свою чергу підтримав подання Президента, оцінивши майбутнього міністра, як ефективного фахівця.
Робота міністром
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF5TDBwdmFHNWZTMlZ5Y25sZllXNWtYMUJoZG14dlgwdHNhVzFyYVc1Zk1qQXhOQzVxY0djdk1qYzFjSGd0U205b2JsOUxaWEp5ZVY5aGJtUmZVR0YyYkc5ZlMyeHBiV3RwYmw4eU1ERTBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Згідно з постановою Верховної Ради України № 1528-VII від 19 червня 2014 року, яку підписав Голова Верховної Ради України Олександр Турчинов, Павла Анатолійовича Клімкіна було призначено на посаду міністра закордонних справ України. Під час голосування за пропозицію Президента призначення Клімкіна підтримали 335 народних депутатів України з 411 зареєстрованих у сесійній залі, при тому, що фракція партії «Свобода» не голосувала з принципових міркувань. Після цього в парламенті новий міністр склав присягу українському народові. У деяких засобах масової інформації зазначалося, що звільнення Андрія Дещиці зі своєї посади напряму пов'язано з інцидентом біля посольства Російської Федерації в Україні. Так деякі російські мас-медіа, зокрема «gazeta.ru», зазначали, що саме завдяки цьому інциденту Клімкін очолив міністерство. Однак, інші журналісти, зокрема Сергій Лещенко, говорили про те, що рішення про призначення Клімкіна було ухвалено задовго до подій 14 червня на Повітрофлотському проспекті. У своїй статті, присвяченій першим призначенням нового Президента, Лещенко також висловив думку, що «Павло Клімкін останні роки був обличчям європейської інтеграції України». Призначення Клімкіна на цю посаду було сприйнятливо доволі позитивно серед експертів з міжнародних відносин та політиків. Зокрема, про його кандидатуру добре висловились правознавець і дипломат Олена Зеркаль, колишній генеральний консул України у Стамбулі Богдан Яременко, народні депутати України Григорій Немиря та Леся Оробець. А білоруський журналіст Павло Шеремет в інтерв'ю російському телеканалу «Дождь» зазначив:
![]() | …цікава фігура нового міністра закордонних справ… …призначення Клімкіна призведе до розриву шаблону у багатьох російських політиків, політологів, журналістів і пропагандистів… | ![]() |
— Павло Шеремет, |
Призначення Клімкіна на посаду міністра припало на час одного з найбільших викликів українській дипломатії. На час російсько-української війни від міністерства закордонних справ та усіх українських дипломатів вимагалася реформа українського дипломатичного корпусу. Зокрема, за твердженням Богдана Яременка, міністерство було розбалансоване з часів президентства Віктора Ющенка та Віктора Януковича, також він зазначив, що відомство не фінансувалося в достатній мірі вже кілька років. Окрім того, однією з найважливіших задач нового міністра було відновлення діалогу з Росією задля припинення російсько-української війни. Своє перше програмне інтерв'ю на посаді міністра Павло Клімкін дав журналісту Громадського телебачення Мустафі Найєму 20 липня 2014 року одразу після збиття Boeing 777 біля Донецька російськими терористами. Згодом Павло Клімкін також дав інтерв'ю російському телеканалу РБК, яке було знято з трансляції редакцією каналу. До ефіру РБК пустив лише невелику частину запису — ту, що стосувалася газових переговорів між Росією й Україною. У той же час міністерство закордонних справ заявило, що інтерв'ю було піддано редакцією цензурі. Зокрема, було вирізано частину ефіру, де міністр розповідав про європейський вибір України, анексію Криму, а також про те, що агресія Росії збільшує рівень підтримка НАТО тощо.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5qTDAxcGJtbHpkR1Z5WDI5bVgwWnZjbVZwWjI1ZlFXWm1ZV2x5YzE5dlpsOVZhM0poYVc1bFh5VXlPREkwTXpNME5EazRNamN6SlRJNUxtcHdaeTh5TnpWd2VDMU5hVzVwYzNSbGNsOXZabDlHYjNKbGFXZHVYMEZtWm1GcGNuTmZiMlpmVld0eVlXbHVaVjhsTWpneU5ETXpORFE1T0RJM015VXlPUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Після проведення позачергових парламентських виборів 2014 року на першому засіданні Верховної Ради VIII скликання, у четвер 27 листопада перший уряд Арсенія Яценюка пішов у відставку. 2 грудня за кандидатуру Клімкіна на посаду міністра закордонних справ проголосував 351 депутат з 388-ми, зареєстрованих у залі засідань.
14 квітня 2016 року після призначення прем'єр-міністром України Володимира Гройсмана він подав на розгляд народних депутатів новий склад українського уряду, який парламент проголосував 239 голосами «За» народних депутатів.
17 травня 2019 року міністр закордонних справ України Павло Клімкін заявив, що йде у відставку 20 травня.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlptTDAxbFpYUnBibWRmYjJaZmRHaGxYMGhsWVdSelgyOW1YMU4wWVhSbFgyOW1YM1JvWlY5RGRYTjBiMjF6WDFWdWFXOXVYeklsTWtOZlFYVm5kWE4wWHpJd01UUXVhbkJsWnk4eU56VndlQzFOWldWMGFXNW5YMjltWDNSb1pWOUlaV0ZrYzE5dlpsOVRkR0YwWlY5dlpsOTBhR1ZmUTNWemRHOXRjMTlWYm1sdmJsOHlKVEpEWDBGMVozVnpkRjh5TURFMExtcHdaV2M9LmpwZWc=.jpeg)
Робота у сфері національної безпеки
23 червня 2014 року, згідно з указом Президента України № 549/2014, Павла Клімкіна, як міністра закордонних справ, було призначено членом Ради національної безпеки та оборони.. Вже на початку своєї роботи Клімкін лобіював визнання так званих «ДНР» і «ЛНР» терористичними організаціями. Також в одному з інтерв'ю він назвав збиття Boeing 777 біля Донецька «актом терору» і це порівняв з терористичним актом 11 вересня. Також Клімкін підкреслив, що Україна здатна забезпечити мир на Донбасі, якщо Росія припинить допомогу терористам. Окрім того, міністр зауважив, що Україна отримує допомогу інших держав, однак ця допомога не передбачає доступу збройних сил інших країн на територію України. Проте, за словами Павла Клімкіна, українській державі потрібна, насамперед, військова допомога.
Міністр також запевнив, що у зовнішньополітичного відомства є дві ідеї забезпечення національної безпеки України. Перша базується на договорі про Асоціацію між Європейським Союзом та Україною і полягає у створенні так званих бойових тактичних груп з різними країнами-членами Союзу. А друга ідея полягає у тому, щоб Україна разом зі своїми східноєвропейськими партнерами, зокрема, Грузією та Молдовою стали союзниками НАТО, не набуваючи членства в альянсі. Він також зазначив, що набуття статусу «союзника НАТО» не має прямого відношення до вступу України до Північноатлантичного альянсу. Окрім того, у ході поглиблення співпраці з альянсом, Клімкін домігся того, що за кілька місяців в Україні запрацювали чотири трастові фонди НАТО.
Реформа дипломатичного корпусу
Після призначення Клімкіна міністром багато послів України були відкликані з країн, де перебували, що було пов'язано з очікуваними кадровими змінами. Окрім того Павло Клімкін запропонував запровадити тестування для працівників дипломатичної служби, яке мало б стати визначальним при прийнятті на роботу та отриманні закордонних призначень. Зокрема тести, які мають складати дипломати, будуть складатися з п'яти блоків: «Україна» (історія, культура й економіка), «Світова культура», «Країнознавство» (історія, політика, економіка та культура країн перебування), «Спеціалізація» (економіка, європейська інтеграція, міжнародні організації та право, консульські питання), а також «Дипломатичний протокол». Окрім того, планується запровадити спеціальні тренінги для дипломатів, а також введення правила обов'язкового володіння мінімум двома іноземними мовами. За розрахунками команди міністра таку систему планується запровадити вже з 2015 року.
За словами Павла Клімкіна, ставши керівником міністерства закордонних справ України, він вирішив запровадити так звані «хабові посольства» для того, щоб бачити ситуацію не лише в окремих державах, але й в усьому регіоні. Також він додав, що Україна — важлива європейська країна з певними глобальними амбіціями, тому такі хабові посольства планується впровадити не лише там, де є класичні партнери як Сполучені Штати Америки і Європейський Союз, але й у Китаї, Південно-Східній Азії, Південній Америці тощо.
Критика
26 листопада 2016 року, після смерті Фіделя Кастро, пан Клімкін з теплотою згадав кубинського керівника: «Фідель залишиться легендою. Він мав мрії й ідеали, хотів зробити їх реальністю, надихав. Але робив помилки».
Нагороди та почесні звання
- Орден «За заслуги» III ст. (19 червня 2017) — за значний особистий внесок у реалізацію євроінтеграційних прагнень України, запровадження Європейським Союзом безвізового режиму, зміцнення міжнародного авторитету держави, багаторічну плідну працю та високий професіоналізм.
- Почесна грамота Кабінету Міністрів України (серпень 2009).
- Подяка Міністерства закордонних справ України (грудень 2009).
Особисті дані
Родина та особисте життя
Як зазначають журналісти української служби BBC, у військовому квитку міністра зазначено, що за національністю він росіянин.
Має двох синів 2004 і 2008 років народження. Станом на 2014 рік дружиною Павла Клімкіна була Наталія Клімкіна, яка також працювала дипломатом. Вона обіймала посаду першого секретаря Посольства України в Нідерландах і відповідала за питання культури та політики.
За даними декларації за 2015 рік дружиною Павла Анатолійовича є Марина Юріївна Михайленко — заступниця голови департаменту зовнішньої політики Адміністрації Президента України, яка з 2023 року обіймає посаду Надзвичайного та Повноважного Посла України в Португалії. Її батько й тесть Павла Клімкіна — генерал збройних сил РФ , який був нагороджений медаллю «За повернення Криму».
Дружина міністра закордонних справ України Марина Михайленко також прокоментувала цю ситуацію на своїй сторінці в Фейсбуці:
![]() | Я не збираюся відмовлятися від свого батька, незважаючи на те, що вже деякий час не спілкуюся з ним. Я буду завжди вдячна моїм батькам за все, що вони для мене зробили. Російська агресія руйнує не тільки будинки, вона руйнує багаторічну дружбу і сім'ї, розводить по різні боки барикад навіть найближчих людей. Це трагедія багатьох українських сімей, і кожній з них цей біль доводиться переживати особисто. Мені ж публічно. Цілком очевидно, що за відсутності інших аргументів і фактів, мене і мою сім'ю можуть активно використовувати проти мого чоловіка. На те вона і інформаційна війна. Зрозуміло, що його професіоналізм і патріотизм дуже сильно комусь заважають | ![]() |
Клімкін володіє російською, англійською та німецькою мовами, має базові знання французької й іспанської мов.
Декларування доходів і майна
Згідно з декларацією про доходи за 2013 рік, Клімкін заробив у 2013 році 44 тисячі гривень, а члени його сім'ї — 537 тисяч гривень, у тому числі 521 з них було отримано від передачі в оренду майна. Сім'я володіла двома машинами — BMW X5 та Škoda Felicia, 2008 і 2000 років випуску. Окрім того, члени родини володіли двома квартирами на приблизно 50 і 164 квадратних метрів. Станом на кінець 2014 року Павло Анатолійович Клімкін заробив у тому році 99 тисяч гривень, а члени його сім'ї — 149 тисяч гривень, у тому числі 132 з них було отримано від передачі в оренду майна.
Станом на той же рік він заробив 611 тисяч гривень, у тому числі дохід від відчуження майна — 536 тисяч гривень. Члени родини також заробили 369 тисяч гривень, у тому числі дохід від відчуження майна — 215 тисяч гривень. Станом на той же рік члени сім'ї Клімкіна володіли земельною ділянкою площею 1000 квадратних метрів і двома квартирами — 68 і 30 (третина жилої площі) квадратних метрів. Також автомобіль Škoda 2000 року залишався на той час у власності міністра, а у членів родини був автомобіль Volvo S40 2008 року.
Примітки
- . ukranews.com. Українські новини. 14 квітня 2016. Архів оригіналу за 24 квітня 2016.
- Лещенко С. А. Команда Петра Порошенка. Перші призначення // Українська правда. — 2014. — 19 червня.
- . eurointegration.com.ua. Архів оригіналу за 26 вересня 2018. Процитовано 23 вересня 2018.
- . Офіційний сайт Міністерства закордонних справ України. Архів оригіналу за 2 липня 2014. Процитовано 20 червня 2014.
- . politrada.com. Архів оригіналу за 13 листопада 2014. Процитовано 8 грудня 2014.
- Силіна Т. МЗС: Клімат Клімкіна // Дзеркало тижня. — 2014. — № 22 (20 червня). з джерела 25 червня 2014. Процитовано 2014-06-20.
- . Цензор.нет. Архів оригіналу за 13 квітня 2016. Процитовано 14 квітня 2016.
- . Українська правда. 16-09-2014. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 25-03-2009. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 05-05-2009. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 11-09-2009. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Українська правда. 15-04-2010. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Офіційний сайт Кабінету Міністрів України. Архів оригіналу за 8 серпня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Офіційний сайт Президента України. Архів оригіналу за 27 серпня 2011. Процитовано 1 липня 2012.
- . dovidka.com.ua (рос.). Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 1 липня 2012.
- Силіна Т. Павло Клімкін: «Чи є перспектива?» // Дзеркало тижня. — 2011. — № 43 (25 листопада). з джерела 25 червня 2014. Процитовано 2014-06-20.
- . Офіційний сайт Президента України. Архів оригіналу за 27 січня 2014. Процитовано 15 липня 2012.
- . Офіційний сайт Президента України. Архів оригіналу за 14 жовтня 2013. Процитовано 1 липня 2012.
- Гарбарчук Ю. (08-06-2014). . unn.com.ua. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . Офіційний сайт Президента України. Архів оригіналу за 7 липня 2014. Процитовано 19 червня 2014.
- . УНІАН. 07-06-2014. Архів оригіналу за 15 вересня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . gazetavv.com. 18-06-2014. Архів оригіналу за 14 липня 2014. Процитовано 18 червня 2014.
- . УНІАН. 18-06-2014. Архів оригіналу за 27 червня 2014. Процитовано 18 червня 2014.
- . Офіційний сайт Президента України. Архів оригіналу за 23 березня 2016. Процитовано 19 червня 2014.
- . УНІАН. 19-06-2014. Архів оригіналу за 2 листопада 2014. Процитовано 2 листопада 2014.
- Євроінтегратор Клімкін очолив МЗС. Досьє. Офіційний сайт української служби BBC. 16-06-2014.
- . gazeta.ru (рос.). 18-06-2014. Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 24 жовтня 2014.
- . mfaua.org. 20-06-2014. Архів оригіналу за 02-11-2014. Процитовано 02-11-2014.
- . Офіційний сайт телеканалу «Дождь» (рос.). 18-06-2014. Архів оригіналу за 12 липня 2014. Процитовано 10 липня 2014.
- Найєм М. Павло Клімкін: Ми не будемо грати в зручний для когось сценарій // Українська правда. — 2014. — 20 липня.
- . Європейська правда. 01-11-2014. Архів оригіналу за 4 листопада 2014. Процитовано 15 листопада 2014.
- . Офіційний сайт Кабінету Міністрів України. 27-11-2014. Архів оригіналу за 20 грудня 2014. Процитовано 2 грудня 2014.
- . УНІАН. 02-12-2014. Архів оригіналу за 20 грудня 2014. Процитовано 2 грудня 2014.
- . slovoidilo.ua. 14-04-2016. Архів оригіналу за 15 квітня 2016. Процитовано 14 квітня 2016.
- . ukranews.com. Українські новини. 17 травня 2019. Архів оригіналу за 17 травня 2019.
- . Офіційний сайт Президента України. Архів оригіналу за 24 червня 2014. Процитовано 24 червня 2014.
- . obozrevatel.com (рос.). 20-07-2014. Архів оригіналу за 9 листопада 2014. Процитовано 25 жовтня 2014.
- . Офіційний сайт проекту «Слово і Діло». Архів оригіналу за 20 грудня 2014. Процитовано 20 грудня 2014.
- . Українська правда. 10-12-2014. Архів оригіналу за 10 грудня 2014. Процитовано 10 грудня 2014.
- . Twitter. Архів оригіналу за 5 червня 2022. Процитовано 27 листопада 2016.
- Pavlo Klimkin on Twitter: "Fidel залишиться легендою. Він мав мрії й …. archive.is. 27 листопада 2016. Архів оригіналу за 27 листопада 2016. Процитовано 27 листопада 2016.
- Указ Президента України від 19 червня 2017 року № 165/2017 «Про відзначення державними нагородами України»
- (PDF). Офіційний сайт Міністерства закордонних справ України. 28-03-2014. Архів оригіналу (PDF) за 2 листопада 2014. Процитовано 2 листопада 2014.
- (PDF). Офіційний сайт Міністерства закордонних справ України. 21-03-2016. Архів оригіналу (PDF) за 25 квітня 2016. Процитовано 14 квітня 2016.
- . pep.org.ua. Архів оригіналу за 28 вересня 2021. Процитовано 28 вересня 2021.
- . Архів оригіналу за 28 вересня 2021. Процитовано 28 вересня 2021.
- . Архів оригіналу за 28 вересня 2021. Процитовано 28 вересня 2021.
- (PDF). Офіційний сайт Міністерства закордонних справ України. 25-03-2015. Архів оригіналу (PDF) за 3 квітня 2016. Процитовано 14 квітня 2016.
Посилання
- Клімкін Павло Анатолійович // Україна в міжнародних відносинах. Енциклопедичний словник-довідник. Випуск 5. Біографічна частина: А-М / Відп. ред. М. М. Варварцев. — К.: Ін-т історії України НАН України, 2014. — с.199
- . Офіційний сайт Міністерства закордонних справ України. Архів оригіналу за 2 липня 2014. Процитовано 20 червня 2014.
- . dovidka.com.ua (рос.). Архів оригіналу за 25 жовтня 2014. Процитовано 1 липня 2012.
- Публікації в періодичних виданнях:
- . Архів оригіналу за 13 квітня 2016. Процитовано 14 квітня 2016. в українському інтернет-виданні «Цензор.нет» (рос.)
- . Архів оригіналу за 3 березня 2022. Процитовано 15 червня 2022. в українському інтернет-виданні «Українська правда» (укр.)
- . Архів оригіналу за 19 листопада 2021. Процитовано 15 червня 2022. в українському інтернет-виданні «ЛІГА.net» (рос.)
- . Архів оригіналу за 15 червня 2022. Процитовано 15 червня 2022. в українському інтернет-виданні «Главком» (укр.)
- . Архів оригіналу за 15 червня 2022. Процитовано 15 червня 2022. в українському інтернет-виданні «Gazeta.ua» (укр.)
- Сторінки в соціальних мережах:
Павло Клімкін у соцмережі «Facebook»
Павло Клімкін у соцмережі «Твіттер»
- Павло Клімкін у месенджері «Telegram»
- Декларації доходів:
- (PDF). 28-03-2014. Архів оригіналу (PDF) за 2 листопада 2014. Процитовано 2 листопада 2014.
- (PDF). 25-03-2015. Архів оригіналу (PDF) за 3 квітня 2016. Процитовано 14 квітня 2016.
- (PDF). 21-03-2016. Архів оригіналу (PDF) за 25 квітня 2016. Процитовано 14 квітня 2016.
Література та джерела
- Лещенко С. А. Команда Петра Порошенка. Перші призначення // Українська правда. — 2014. — 19 червня.
- Найєм М. Павло Клімкін: Ми не будемо грати в зручний для когось сценарій // Українська правда. — 2014. — 20 липня.
- Силіна Т. МЗС: Клімат Клімкіна // Дзеркало тижня. — 2014. — № 22 (20 червня).
- Силіна Т. Павло Клімкін: «Чи є перспектива?» // Дзеркало тижня. — 2011. — № 43 (25 листопада).
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Klimkin Pavlo Anato lijovich Kli mkin nar 25 grudnya 1967 19671225 Kursk Rosijska RFSR SRSR ukrayinskij derzhavnij diyach i diplomat rosijskogo pohodzhennya Nadzvichajnij i Povnovazhnij Posol z 19 chervnya 2014 do 29 serpnya 2019 roku Ministr zakordonnih sprav Ukrayini v pershomu ta drugomu uryadah Arseniya Yacenyuka j v uryadi Volodimira Grojsmana Pavlo Klimkin Pavel KlimkinPavlo Klimkin Prapor 12 j Ministr zakordonnih sprav Ukrayini 19 chervnya 2014 29 serpnya 2019 Prem yer ministr Arsenij Yacenyuk Volodimir Grojsman Prezident Petro Poroshenko Volodimir Zelenskij Poperednik Andrij Deshicya v o Nastupnik Vadim Pristajko Prapor 11 j Posol Ukrayini v FRN 22 chervnya 2012 19 chervnya 2014 Prezident Viktor Yanukovich Oleksandr Turchinov v o Petro Poroshenko Poperednik Vasil Himinec t p Nastupnik Vasil Himinec t p Prapor Zastupnik Ministra zakordonnih sprav Ukrayini kerivnik aparatu 29 kvitnya 2011 22 chervnya 2012 Ministr Kostyantin Grishenko Prapor Zastupnik Ministra zakordonnih sprav Ukrayini 21 kvitnya 2010 29 kvitnya 2011 Ministr Kostyantin Grishenko Narodzhennya 25 grudnya 1967 1967 12 25 56 rokiv Kursk Rosijska RFSR SRSRNacionalnist rosiyaninKrayina SRSR UkrayinaOsvita Moskovskij fiziko tehnichnij institutPartiya pozapartijnijShlyub Nataliya Klimkina Marina MihajlenkoDiti dva sini Nagorodi Orden Za zaslugi III stupenya Pochesna gramota Kabinetu Ministriv Ukrayini Mediafajli b u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah U 2010 2012 rokah pracyuvav zastupnikom ministra zakordonnih sprav Ukrayini z 2011 roku keruvav aparatom ministerstva Odnochasno ocholyuvav delegaciyu Ukrayini na peregovorah pro pidpisannya istorichnoyi Ugodi pro asociaciyu mizh Ukrayinoyu ta YeS 30 bereznya 2012 roku vin parafuvav cyu ugodu svoyim pidpisom Pislya togo buv priznachenij poslom Ukrayini v Nimechchini de pracyuvav do 2014 roku Odin iz spikeriv Forumu Vilnih Derzhav Postrosiyi ZhittyepisPershi roki Narodivsya 25 grudnya 1967 u Kursku Rosijska RFSR SRSR Zakinchiv shkolu 145 mista Kiyeva U 1991 roci zakinchiv Kiyivske viddilennya Moskovskogo fiziko tehnichnogo institutu de vchivsya na fakulteti aerofiziki ta kosmichnih doslidzhen za specialnistyu fizika ta prikladna matematika Pislya zakinchennya institutu pereyihav v Ukrayinu Pershoyu robotoyu molodogo naukovcya stala pracya u viddili 10 Institutu elektrozvaryuvannya imeni Ye O Patona NAN Ukrayini yakij doslidzhuvav fiziko himichni procesi u zvaryuvalnij duzi Nastupni dva roki Klimkin pracyuvav naukovim spivrobitnikom togo zh institutu Odnak vzhe 15 veresnya 1993 roku vin zvilnivsya za vlasnim bazhannyam ta zminiv naukovi doslidzhennya na diplomatiyu Pochatok diplomatichnoyi kar yeri Nastupni kilka rokiv pracyuvav atashe zgodom tretim a potim drugim sekretarem Departamentu vijskovogo kontrolyu ta rozzbroyennya Ministerstva zakordonnih sprav Ukrayini Za slovami samogo Klimkina vin otrimav cyu robotu vipadkovo oskilki u toj chas planuvav yihati do Spoluchenih Shtativ Ameriki pisati disertaciyu Jogo znajomi zaproponuvali sprobuvati sebe u rozzbroyenni adzhe pislya rozpadu SRSR Ukrayina aktivno rozv yazuvala problemu rozzbroyennya i v ministerstvi potrebuvali lyudej z tehnichnoyu osvitoyu Spochatku propoziciya Klimkina ne duzhe vrazila ale potim vin vtyagnuvsya u robotu U Departamenti rozzbroyennya pracyuvav do 1997 roku Jogo kerivnikom u cej chas buv majbutnij ministr zakordonnih sprav Ukrayini Kostyantin Ivanovich Grishenko z im yam yakogo tisno pov yazana nastupna kar yera Klimkina i chiyim zastupnikom vin stav zgodom Svoyu pershu robotu za kordonom Klimkin otrimav u berezni 1997 roku koli jogo bulo vidryadzheno na posadu tretogo sekretarya posolstva Ukrayini u Federativnij Respublici Nimechchina Todi Grishenko pracyuvav vzhe zastupnikom ministra zakordonnih sprav Ukrayini Zgodom molodij diplomat stav drugim sekretarem posolstva za naukovo tehnichnimi ta politichnimi pitannyami Todi u Nimechchini vin pracyuvav do 2000 roku Nastupni dva roki u 2000 2002 rokah pislya povernennya na Batkivshinu vin pracyuvav pershim sekretarem ta radnikom z pitan yadernoyi ta energetichnoyi bezpeki Departamentu ekonomichnogo spivrobitnictva MZS Ukrayini A vzhe 2002 priznacheno nachalnikom viddilu ekonomichnogo ta sektoralnogo spivrobitnictva z Yevropejskim Soyuzom Departamentu yevropejskoyi integraciyi Same todi rozpochalasya jogo robota u sferi pogliblennya vidnosin Ukrayini ta Yevropejskogo Soyuzu sho u majbutnomu vivelo jogo na vershinu diplomatichnoyi kar yeri Majbutnij ministr pracyuvav na cij posadi dva z polovinoyu roki a u veresni 2004 roku poyihav pracyuvati radnikom poslannikom posolstva Ukrayini u Spoluchenomu Korolivstvi Velikoyi Britaniyi ta Pivnichnoyi Irlandiyi de pracyuvav do bereznya 2008 roku Tam zhe u Londoni Pavlo Anatolijovich pracyuvav takozh timchasovim povirenim u spravah Ukrayini Na toj chas cherez tak zvanij Kasetnij skandal ukrayinskij diplomatichnij korpus buv zmushenij poyasnyuvati svoyim inozemnim partneram te sho vidbulosya v Ukrayini Tim zhe samim zajmavsya j Klimkin Na toj chas Grishenko buv vzhe ministrom zakordonnih sprav Z bereznya 2008 po kviten 2010 roku Klimkin pracyuvav direktorom Departamentu Yevropejskogo Soyuzu Ministerstva zakordonnih sprav Ukrayini Todi Pavlo Klimkin pochav pracyuvati v sferi yevropejskoyi integraciyi Ukrayini Todi zh pochalosya prosuvannya novogo proektu Yevropejskogo Soyuzu tak zvanogo Shidnogo partnerstva yakim Klimkin pochav zajmatisya majzhe vidrazu a takozh i skasuvannyam vizovogo rezhimu Same cyu posadu diplomat obijmav koli 9 zhovtnya 2009 roku ministerstvo ocholiv Petro Poroshenko Majbutnij prezident pracyuyuchi ministrom neodnorazovo zaohochuvav Pavla Anatolijovicha Tak u serpni 2009 roku jogo nagorodili Pochesnoyu gramotoyu Kabinetu Ministriv Ukrayini za podannyam ministerstva a za tri misyaci u grudni togo zh roku Poroshenko ogolosiv Klimkinu podyaku Ministerstva Robota v aparati ministerstva Navesni 2010 roku ministr zakordonnih sprav Kostyantin Grishenko iniciyuvav masshtabnu kadrovu rotaciyu v ukrayinskomu diplomatichnomu korpusi U procesi cih zmin pershim zastupnikom Grishenko proponuvalosya priznachiti todishnogo Nadzvichajnogo i povnovazhnogo posla Ukrayini v Spoluchenih Shtatah Ameriki Olega Shamshura zastupnikami zh ministra planuvalosya priznachiti Nadzvichajnogo i povnovazhnogo posla Ukrayini u Cheskij Respublici Ivana Kulebu ta Pavla Klimkina Zgidno z Rozporyadzhennyam Kabinetu Ministriv Ukrayini 950 r vid 21 kvitnya 2010 roku yake pidpisav Prem yer ministr Ukrayini Mikola Azarov Pavla Klimkina bulo priznacheno zastupnikom ministra zakordonnih sprav Kostyantina Grishenka a vzhe za rik 29 kvitnya 2011 roku zgidno z ukazom Prezidenta Ukrayini 542 2011 Klimkina bulo priznacheno kerivnikom vsogo aparatu ministerstva U grudni 2010 roku Klimkin otrimav diplomatichnij rang Nadzvichajnogo ta Povnovazhnogo Posla Pid chas roboti v aparati ministerstva zakordonnih sprav Klimkin kilka rokiv ocholyuvav delegaciyu Ukrayini na peregovorah pro pidpisannya Ugodi pro asociaciyu mizh Ukrayinoyu ta YeS Jogo poperednikom na cij posadi buv Kostyantin Yelisyeyev Na toj chas Klimkin ta ocholyuvana nim delegaciya vela peregovori zi svoyimi yevropejskimi kolegami metoyu yakih bulo otrimannya Ukrayinoyu perspektivi chlenstva v Yevropejskomu Soyuzi 11 listopada 2011 roku bulo zaversheno peregovori shodo dogovoru na rivni peregovornih komand a takozh peremovini pro tekst ugodi yakij stosuyetsya politichnogo dialogu yusticiyi ta vnutrishnih sprav institucijnoyi chastini Vzhe 30 bereznya 2012 roku same Pavlo Klimkin parafuvav cyu ugodu svoyim pidpisom Nadzvichajnij i Povnovazhnij Posol Pavlo Klimkin ta Kelnu pid chas urochistogo vizitu posla Ukrayini v FRN do Kelnu 11 kvitnya 2013 Na posadi zastupnika ministra pracyuvav she kilka misyaciv pislya parafuvannya ugodi i 22 chervnya 2012 roku jogo bulo zvilneno z posadi kerivnika aparatu U toj zhe den zgidno z ukazom Prezidenta Ukrayini 411 2012 vid 22 chervnya 2012 roku Pavlo Klimkina bulo priznacheno Nadzvichajnim i Povnovazhnim Poslom Ukrayini u Federativnij Respublici Nimechchina Poperednikom Klimkina na cij posadi bula Natalya Zarudna yaka ne volodila vilno nimeckoyu movoyu tomu priznachennya Klimkina yakij znav movu v Nimechchini bulo dobre sprijnyatlivo Tim bilshe sho vin vzhe mav dosvid roboti v ukrayinskomu predstavnictvi u cij krayini Na novij posadi Klimkin neodnorazovo zustrichavsya ne lishe z kolegami z Federalnogo ministerstva zakordonnih sprav Nimechchini ale j z deputatami Bundestagu FRN kerivnikami jogo profilnih komitetiv a takozh z predstavnikami zasobiv masovoyi informaciyi Za tverdzhennyami deyakih zhurnalistiv predstavlyayuchi Ukrayinu v Nimechchini Prezidentom yakoyi na toj chas buv Viktor Yanukovich Klimkin zberigav tvereze mislennya ta zdorovij skepticizm shodo todishnogo glavi derzhavi Robota u Nimechchini pripala na chas koli vidnosini mizh Ukrayinoyu ta Yevropejskim Soyuzom v cilomu ta Nimechchinoyu zokrema pochali pogirshuvatisya Ne v ostannyu rol u comu zigrala j tak zvana Sprava Timoshenko i rizka reakciya zahidnoyevropejskih krayin na neyi Za slovami kolishnih koleg Pavla Anatolijovicha vin na vidminu vid koleg nikoli ne boyavsya informuvati svoye kerivnictvo pro dijsnij stan rechej zokrema pro mizhnarodnu reakciyu u pitanni Timoshenko Vidmova vid yevropejskoyi integraciyi Ukrayini ogoloshena drugim uryadom Mikoli Azarova u listopadi 2013 roku postavila pid sumniv bagatolitnyu diyalnist Pavla Klimkina Odnak ne zvazhayuchi na ce jogo kritiki zakidayut Klimkinu te sho Pavlo Anatolijovich yak i vsi inshi ukrayinski posli ne visloviv zhodnoyi pidtrimki Yevromajdanu a takozh ne pidpisuvav zhodnih listiv i zvernen svoyih koleg diplomativ Shopravda u listopadi 2013 roku pislya todishnoyi postanovi uryadu ukrayinskij posol v efiri nimeckoyi radiostanciyi en visloviv rozcharuvannya rishennyam vladi Ukrayini prizupiniti yevrointegraciyu Ce vidbulosya same tiyeyi nedili koli naperedodni Vilnyuskogo samitu v Kiyevi vpershe zibralosya bagatotisyachne viche nezgodnih z poziciyeyu vladi Na pochatku Rosijsko ukrayinskoyi vijni 2014 roku Pavlo Klimkin predstavlyav Ukrayinu u skladi tristoronnoyi kontaktnoyi grupi z realizaciyi mirnogo planu zi vstanovlennya miru ta spokoyu na Shodi Ukrayini Okrim predstavnika Ukrayini na peregovorah brav uchast Nadzvichajnij i Povnovazhnij Posol Rosiyi v Ukrayini Mihajlo Zurabov i Specialnij predstavnik Generalnogo sekretarya OBSYe Gajdi Talyavini Na posadi posla diplomat propracyuvav do 19 chervnya 2014 roku Naprikinci vesni 2014 roku Prezidentom Ukrayini bulo obrano kolishnogo kerivnika Pavla Klimkina Petra Poroshenka Na toj chas ministerstvo zakordonnih sprav timchasovo ocholyuvav Andrij Deshicya Za informaciyeyu zhurnalistiv Petro Poroshenko pri vibori novogo kerivnika cogo ministerstva spiravsya na dumku troh ekspertiv iz zovnishnoyi politiki Nadzvichajnogo i Povnovazhnogo posla Ukrayini v Spoluchenomu Korolivstvi Velikoyi Britaniyi ta Pivnichnoyi Irlandiyi Volodimira Handogiya predstavnika Ukrayini pri Yevropejskomu Soyuzi Kostyantina Yelisyeyeva ta Nadzvichajnogo i Povnovazhnogo posla Ukrayini v Korolivstvi Norvegiya Yuriya Onishenka Same Yelisyeyeva pislya peremogi na pozachergovih prezidentskih viborah Poroshenka nazivali najimovirnishim pretendentom na posadu glavi MZS Okrim togo takozh podejkuvali sho ministrom stane Valerij Chalij yakij u chasi roboti Poroshenka v MZS buv jogo zastupnikom Zgodom Prezident zgidno z Konstituciyeyu podav do parlamentu kandidaturu v uryad krayini novim ochilnikom zakordonnogo vidomstva Ukrayini Poroshenko zaproponuvav obrati same Pavla Klimkina Vikonuvach obov yazkiv ministra Andrij Deshicya u svoyu chergu pidtrimav podannya Prezidenta ocinivshi majbutnogo ministra yak efektivnogo fahivcya Robota ministrom Ministr Klimkin ta derzhavnij sekretar SShA Dzhon Kerri na pochatku dvostoronnoyi zustrichi u shtab kvartiri NATO v Bryusseli 25 chervnya 2014 roku Zgidno z postanovoyu Verhovnoyi Radi Ukrayini 1528 VII vid 19 chervnya 2014 roku yaku pidpisav Golova Verhovnoyi Radi Ukrayini Oleksandr Turchinov Pavla Anatolijovicha Klimkina bulo priznacheno na posadu ministra zakordonnih sprav Ukrayini Pid chas golosuvannya za propoziciyu Prezidenta priznachennya Klimkina pidtrimali 335 narodnih deputativ Ukrayini z 411 zareyestrovanih u sesijnij zali pri tomu sho frakciya partiyi Svoboda ne golosuvala z principovih mirkuvan Pislya cogo v parlamenti novij ministr sklav prisyagu ukrayinskomu narodovi U deyakih zasobah masovoyi informaciyi zaznachalosya sho zvilnennya Andriya Deshici zi svoyeyi posadi napryamu pov yazano z incidentom bilya posolstva Rosijskoyi Federaciyi v Ukrayini Tak deyaki rosijski mas media zokrema gazeta ru zaznachali sho same zavdyaki comu incidentu Klimkin ocholiv ministerstvo Odnak inshi zhurnalisti zokrema Sergij Leshenko govorili pro te sho rishennya pro priznachennya Klimkina bulo uhvaleno zadovgo do podij 14 chervnya na Povitroflotskomu prospekti U svoyij statti prisvyachenij pershim priznachennyam novogo Prezidenta Leshenko takozh visloviv dumku sho Pavlo Klimkin ostanni roki buv oblichchyam yevropejskoyi integraciyi Ukrayini Priznachennya Klimkina na cyu posadu bulo sprijnyatlivo dovoli pozitivno sered ekspertiv z mizhnarodnih vidnosin ta politikiv Zokrema pro jogo kandidaturu dobre vislovilis pravoznavec i diplomat Olena Zerkal kolishnij generalnij konsul Ukrayini u Stambuli Bogdan Yaremenko narodni deputati Ukrayini Grigorij Nemirya ta Lesya Orobec A biloruskij zhurnalist Pavlo Sheremet v interv yu rosijskomu telekanalu Dozhd zaznachiv cikava figura novogo ministra zakordonnih sprav priznachennya Klimkina prizvede do rozrivu shablonu u bagatoh rosijskih politikiv politologiv zhurnalistiv i propagandistiv Pavlo Sheremet Priznachennya Klimkina na posadu ministra pripalo na chas odnogo z najbilshih viklikiv ukrayinskij diplomatiyi Na chas rosijsko ukrayinskoyi vijni vid ministerstva zakordonnih sprav ta usih ukrayinskih diplomativ vimagalasya reforma ukrayinskogo diplomatichnogo korpusu Zokrema za tverdzhennyam Bogdana Yaremenka ministerstvo bulo rozbalansovane z chasiv prezidentstva Viktora Yushenka ta Viktora Yanukovicha takozh vin zaznachiv sho vidomstvo ne finansuvalosya v dostatnij miri vzhe kilka rokiv Okrim togo odniyeyu z najvazhlivishih zadach novogo ministra bulo vidnovlennya dialogu z Rosiyeyu zadlya pripinennya rosijsko ukrayinskoyi vijni Svoye pershe programne interv yu na posadi ministra Pavlo Klimkin dav zhurnalistu Gromadskogo telebachennya Mustafi Najyemu 20 lipnya 2014 roku odrazu pislya zbittya Boeing 777 bilya Donecka rosijskimi teroristami Zgodom Pavlo Klimkin takozh dav interv yu rosijskomu telekanalu RBK yake bulo znyato z translyaciyi redakciyeyu kanalu Do efiru RBK pustiv lishe neveliku chastinu zapisu tu sho stosuvalasya gazovih peregovoriv mizh Rosiyeyu j Ukrayinoyu U toj zhe chas ministerstvo zakordonnih sprav zayavilo sho interv yu bulo piddano redakciyeyu cenzuri Zokrema bulo virizano chastinu efiru de ministr rozpovidav pro yevropejskij vibir Ukrayini aneksiyu Krimu a takozh pro te sho agresiya Rosiyi zbilshuye riven pidtrimka NATO tosho Pavlo Klimkin ta ministr zakordonnih sprav Velikoyi Britaniyi Filip Gemmond u Londoni 11 lyutogo 2016 roku Pislya provedennya pozachergovih parlamentskih viboriv 2014 roku na pershomu zasidanni Verhovnoyi Radi VIII sklikannya u chetver 27 listopada pershij uryad Arseniya Yacenyuka pishov u vidstavku 2 grudnya za kandidaturu Klimkina na posadu ministra zakordonnih sprav progolosuvav 351 deputat z 388 mi zareyestrovanih u zali zasidan 14 kvitnya 2016 roku pislya priznachennya prem yer ministrom Ukrayini Volodimira Grojsmana vin podav na rozglyad narodnih deputativ novij sklad ukrayinskogo uryadu yakij parlament progolosuvav 239 golosami Za narodnih deputativ 17 travnya 2019 roku ministr zakordonnih sprav Ukrayini Pavlo Klimkin zayaviv sho jde u vidstavku 20 travnya Pavlo Klimkin livoruch u skladi ukrayinskoyi delegaciyi na tak zvanomu Minskomu samiti 26 serpnya 2014 Robota u sferi nacionalnoyi bezpeki 23 chervnya 2014 roku zgidno z ukazom Prezidenta Ukrayini 549 2014 Pavla Klimkina yak ministra zakordonnih sprav bulo priznacheno chlenom Radi nacionalnoyi bezpeki ta oboroni Vzhe na pochatku svoyeyi roboti Klimkin lobiyuvav viznannya tak zvanih DNR i LNR teroristichnimi organizaciyami Takozh v odnomu z interv yu vin nazvav zbittya Boeing 777 bilya Donecka aktom teroru i ce porivnyav z teroristichnim aktom 11 veresnya Takozh Klimkin pidkresliv sho Ukrayina zdatna zabezpechiti mir na Donbasi yaksho Rosiya pripinit dopomogu teroristam Okrim togo ministr zauvazhiv sho Ukrayina otrimuye dopomogu inshih derzhav odnak cya dopomoga ne peredbachaye dostupu zbrojnih sil inshih krayin na teritoriyu Ukrayini Prote za slovami Pavla Klimkina ukrayinskij derzhavi potribna nasampered vijskova dopomoga Ministr takozh zapevniv sho u zovnishnopolitichnogo vidomstva ye dvi ideyi zabezpechennya nacionalnoyi bezpeki Ukrayini Persha bazuyetsya na dogovori pro Asociaciyu mizh Yevropejskim Soyuzom ta Ukrayinoyu i polyagaye u stvorenni tak zvanih bojovih taktichnih grup z riznimi krayinami chlenami Soyuzu A druga ideya polyagaye u tomu shob Ukrayina razom zi svoyimi shidnoyevropejskimi partnerami zokrema Gruziyeyu ta Moldovoyu stali soyuznikami NATO ne nabuvayuchi chlenstva v alyansi Vin takozh zaznachiv sho nabuttya statusu soyuznika NATO ne maye pryamogo vidnoshennya do vstupu Ukrayini do Pivnichnoatlantichnogo alyansu Okrim togo u hodi pogliblennya spivpraci z alyansom Klimkin domigsya togo sho za kilka misyaciv v Ukrayini zapracyuvali chotiri trastovi fondi NATO Reforma diplomatichnogo korpusu Pislya priznachennya Klimkina ministrom bagato posliv Ukrayini buli vidklikani z krayin de perebuvali sho bulo pov yazano z ochikuvanimi kadrovimi zminami Okrim togo Pavlo Klimkin zaproponuvav zaprovaditi testuvannya dlya pracivnikiv diplomatichnoyi sluzhbi yake malo b stati viznachalnim pri prijnyatti na robotu ta otrimanni zakordonnih priznachen Zokrema testi yaki mayut skladati diplomati budut skladatisya z p yati blokiv Ukrayina istoriya kultura j ekonomika Svitova kultura Krayinoznavstvo istoriya politika ekonomika ta kultura krayin perebuvannya Specializaciya ekonomika yevropejska integraciya mizhnarodni organizaciyi ta pravo konsulski pitannya a takozh Diplomatichnij protokol Okrim togo planuyetsya zaprovaditi specialni treningi dlya diplomativ a takozh vvedennya pravila obov yazkovogo volodinnya minimum dvoma inozemnimi movami Za rozrahunkami komandi ministra taku sistemu planuyetsya zaprovaditi vzhe z 2015 roku Za slovami Pavla Klimkina stavshi kerivnikom ministerstva zakordonnih sprav Ukrayini vin virishiv zaprovaditi tak zvani habovi posolstva dlya togo shob bachiti situaciyu ne lishe v okremih derzhavah ale j v usomu regioni Takozh vin dodav sho Ukrayina vazhliva yevropejska krayina z pevnimi globalnimi ambiciyami tomu taki habovi posolstva planuyetsya vprovaditi ne lishe tam de ye klasichni partneri yak Spolucheni Shtati Ameriki i Yevropejskij Soyuz ale j u Kitayi Pivdenno Shidnij Aziyi Pivdennij Americi tosho Kritika26 listopada 2016 roku pislya smerti Fidelya Kastro pan Klimkin z teplotoyu zgadav kubinskogo kerivnika Fidel zalishitsya legendoyu Vin mav mriyi j ideali hotiv zrobiti yih realnistyu nadihav Ale robiv pomilki Nagorodi ta pochesni zvannyaOrden Za zaslugi III st 19 chervnya 2017 za znachnij osobistij vnesok u realizaciyu yevrointegracijnih pragnen Ukrayini zaprovadzhennya Yevropejskim Soyuzom bezvizovogo rezhimu zmicnennya mizhnarodnogo avtoritetu derzhavi bagatorichnu plidnu pracyu ta visokij profesionalizm Pochesna gramota Kabinetu Ministriv Ukrayini serpen 2009 Podyaka Ministerstva zakordonnih sprav Ukrayini gruden 2009 Osobisti daniRodina ta osobiste zhittya Yak zaznachayut zhurnalisti ukrayinskoyi sluzhbi BBC u vijskovomu kvitku ministra zaznacheno sho za nacionalnistyu vin rosiyanin Maye dvoh siniv 2004 i 2008 rokiv narodzhennya Stanom na 2014 rik druzhinoyu Pavla Klimkina bula Nataliya Klimkina yaka takozh pracyuvala diplomatom Vona obijmala posadu pershogo sekretarya Posolstva Ukrayini v Niderlandah i vidpovidala za pitannya kulturi ta politiki Za danimi deklaraciyi za 2015 rik druzhinoyu Pavla Anatolijovicha ye Marina Yuriyivna Mihajlenko zastupnicya golovi departamentu zovnishnoyi politiki Administraciyi Prezidenta Ukrayini yaka z 2023 roku obijmaye posadu Nadzvichajnogo ta Povnovazhnogo Posla Ukrayini v Portugaliyi Yiyi batko j test Pavla Klimkina general zbrojnih sil RF yakij buv nagorodzhenij medallyu Za povernennya Krimu Druzhina ministra zakordonnih sprav Ukrayini Marina Mihajlenko takozh prokomentuvala cyu situaciyu na svoyij storinci v Fejsbuci Ya ne zbirayusya vidmovlyatisya vid svogo batka nezvazhayuchi na te sho vzhe deyakij chas ne spilkuyusya z nim Ya budu zavzhdi vdyachna moyim batkam za vse sho voni dlya mene zrobili Rosijska agresiya rujnuye ne tilki budinki vona rujnuye bagatorichnu druzhbu i sim yi rozvodit po rizni boki barikad navit najblizhchih lyudej Ce tragediya bagatoh ukrayinskih simej i kozhnij z nih cej bil dovoditsya perezhivati osobisto Meni zh publichno Cilkom ochevidno sho za vidsutnosti inshih argumentiv i faktiv mene i moyu sim yu mozhut aktivno vikoristovuvati proti mogo cholovika Na te vona i informacijna vijna Zrozumilo sho jogo profesionalizm i patriotizm duzhe silno komus zavazhayut Klimkin volodiye rosijskoyu anglijskoyu ta nimeckoyu movami maye bazovi znannya francuzkoyi j ispanskoyi mov Deklaruvannya dohodiv i majna Zgidno z deklaraciyeyu pro dohodi za 2013 rik Klimkin zarobiv u 2013 roci 44 tisyachi griven a chleni jogo sim yi 537 tisyach griven u tomu chisli 521 z nih bulo otrimano vid peredachi v orendu majna Sim ya volodila dvoma mashinami BMW X5 ta Skoda Felicia 2008 i 2000 rokiv vipusku Okrim togo chleni rodini volodili dvoma kvartirami na priblizno 50 i 164 kvadratnih metriv Stanom na kinec 2014 roku Pavlo Anatolijovich Klimkin zarobiv u tomu roci 99 tisyach griven a chleni jogo sim yi 149 tisyach griven u tomu chisli 132 z nih bulo otrimano vid peredachi v orendu majna Stanom na toj zhe rik vin zarobiv 611 tisyach griven u tomu chisli dohid vid vidchuzhennya majna 536 tisyach griven Chleni rodini takozh zarobili 369 tisyach griven u tomu chisli dohid vid vidchuzhennya majna 215 tisyach griven Stanom na toj zhe rik chleni sim yi Klimkina volodili zemelnoyu dilyankoyu plosheyu 1000 kvadratnih metriv i dvoma kvartirami 68 i 30 tretina zhiloyi ploshi kvadratnih metriv Takozh avtomobil Skoda 2000 roku zalishavsya na toj chas u vlasnosti ministra a u chleniv rodini buv avtomobil Volvo S40 2008 roku Primitki ukranews com Ukrayinski novini 14 kvitnya 2016 Arhiv originalu za 24 kvitnya 2016 Leshenko S A Komanda Petra Poroshenka Pershi priznachennya Ukrayinska pravda 2014 19 chervnya eurointegration com ua Arhiv originalu za 26 veresnya 2018 Procitovano 23 veresnya 2018 Oficijnij sajt Ministerstva zakordonnih sprav Ukrayini Arhiv originalu za 2 lipnya 2014 Procitovano 20 chervnya 2014 politrada com Arhiv originalu za 13 listopada 2014 Procitovano 8 grudnya 2014 Silina T MZS Klimat Klimkina Dzerkalo tizhnya 2014 22 20 chervnya z dzherela 25 chervnya 2014 Procitovano 2014 06 20 Cenzor net Arhiv originalu za 13 kvitnya 2016 Procitovano 14 kvitnya 2016 Ukrayinska pravda 16 09 2014 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 25 03 2009 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 05 05 2009 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 11 09 2009 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Ukrayinska pravda 15 04 2010 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Oficijnij sajt Kabinetu Ministriv Ukrayini Arhiv originalu za 8 serpnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Oficijnij sajt Prezidenta Ukrayini Arhiv originalu za 27 serpnya 2011 Procitovano 1 lipnya 2012 dovidka com ua ros Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 1 lipnya 2012 Silina T Pavlo Klimkin Chi ye perspektiva Dzerkalo tizhnya 2011 43 25 listopada z dzherela 25 chervnya 2014 Procitovano 2014 06 20 Oficijnij sajt Prezidenta Ukrayini Arhiv originalu za 27 sichnya 2014 Procitovano 15 lipnya 2012 Oficijnij sajt Prezidenta Ukrayini Arhiv originalu za 14 zhovtnya 2013 Procitovano 1 lipnya 2012 Garbarchuk Yu 08 06 2014 unn com ua Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 Oficijnij sajt Prezidenta Ukrayini Arhiv originalu za 7 lipnya 2014 Procitovano 19 chervnya 2014 UNIAN 07 06 2014 Arhiv originalu za 15 veresnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 gazetavv com 18 06 2014 Arhiv originalu za 14 lipnya 2014 Procitovano 18 chervnya 2014 UNIAN 18 06 2014 Arhiv originalu za 27 chervnya 2014 Procitovano 18 chervnya 2014 Oficijnij sajt Prezidenta Ukrayini Arhiv originalu za 23 bereznya 2016 Procitovano 19 chervnya 2014 UNIAN 19 06 2014 Arhiv originalu za 2 listopada 2014 Procitovano 2 listopada 2014 Yevrointegrator Klimkin ocholiv MZS Dosye Oficijnij sajt ukrayinskoyi sluzhbi BBC 16 06 2014 gazeta ru ros 18 06 2014 Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 24 zhovtnya 2014 mfaua org 20 06 2014 Arhiv originalu za 02 11 2014 Procitovano 02 11 2014 Oficijnij sajt telekanalu Dozhd ros 18 06 2014 Arhiv originalu za 12 lipnya 2014 Procitovano 10 lipnya 2014 Najyem M Pavlo Klimkin Mi ne budemo grati v zruchnij dlya kogos scenarij Ukrayinska pravda 2014 20 lipnya Yevropejska pravda 01 11 2014 Arhiv originalu za 4 listopada 2014 Procitovano 15 listopada 2014 Oficijnij sajt Kabinetu Ministriv Ukrayini 27 11 2014 Arhiv originalu za 20 grudnya 2014 Procitovano 2 grudnya 2014 UNIAN 02 12 2014 Arhiv originalu za 20 grudnya 2014 Procitovano 2 grudnya 2014 slovoidilo ua 14 04 2016 Arhiv originalu za 15 kvitnya 2016 Procitovano 14 kvitnya 2016 ukranews com Ukrayinski novini 17 travnya 2019 Arhiv originalu za 17 travnya 2019 Oficijnij sajt Prezidenta Ukrayini Arhiv originalu za 24 chervnya 2014 Procitovano 24 chervnya 2014 obozrevatel com ros 20 07 2014 Arhiv originalu za 9 listopada 2014 Procitovano 25 zhovtnya 2014 Oficijnij sajt proektu Slovo i Dilo Arhiv originalu za 20 grudnya 2014 Procitovano 20 grudnya 2014 Ukrayinska pravda 10 12 2014 Arhiv originalu za 10 grudnya 2014 Procitovano 10 grudnya 2014 Twitter Arhiv originalu za 5 chervnya 2022 Procitovano 27 listopada 2016 Pavlo Klimkin on Twitter Fidel zalishitsya legendoyu Vin mav mriyi j archive is 27 listopada 2016 Arhiv originalu za 27 listopada 2016 Procitovano 27 listopada 2016 Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 19 chervnya 2017 roku 165 2017 Pro vidznachennya derzhavnimi nagorodami Ukrayini PDF Oficijnij sajt Ministerstva zakordonnih sprav Ukrayini 28 03 2014 Arhiv originalu PDF za 2 listopada 2014 Procitovano 2 listopada 2014 PDF Oficijnij sajt Ministerstva zakordonnih sprav Ukrayini 21 03 2016 Arhiv originalu PDF za 25 kvitnya 2016 Procitovano 14 kvitnya 2016 pep org ua Arhiv originalu za 28 veresnya 2021 Procitovano 28 veresnya 2021 Arhiv originalu za 28 veresnya 2021 Procitovano 28 veresnya 2021 Arhiv originalu za 28 veresnya 2021 Procitovano 28 veresnya 2021 PDF Oficijnij sajt Ministerstva zakordonnih sprav Ukrayini 25 03 2015 Arhiv originalu PDF za 3 kvitnya 2016 Procitovano 14 kvitnya 2016 PosilannyaKlimkin Pavlo Anatolijovich Ukrayina v mizhnarodnih vidnosinah Enciklopedichnij slovnik dovidnik Vipusk 5 Biografichna chastina A M Vidp red M M Varvarcev K In t istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini 2014 s 199 Oficijnij sajt Ministerstva zakordonnih sprav Ukrayini Arhiv originalu za 2 lipnya 2014 Procitovano 20 chervnya 2014 dovidka com ua ros Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2014 Procitovano 1 lipnya 2012 Publikaciyi v periodichnih vidannyah Arhiv originalu za 13 kvitnya 2016 Procitovano 14 kvitnya 2016 v ukrayinskomu internet vidanni Cenzor net ros Arhiv originalu za 3 bereznya 2022 Procitovano 15 chervnya 2022 v ukrayinskomu internet vidanni Ukrayinska pravda ukr Arhiv originalu za 19 listopada 2021 Procitovano 15 chervnya 2022 v ukrayinskomu internet vidanni LIGA net ros Arhiv originalu za 15 chervnya 2022 Procitovano 15 chervnya 2022 v ukrayinskomu internet vidanni Glavkom ukr Arhiv originalu za 15 chervnya 2022 Procitovano 15 chervnya 2022 v ukrayinskomu internet vidanni Gazeta ua ukr Storinki v socialnih merezhah Pavlo Klimkin u socmerezhi Facebook Pavlo Klimkin u socmerezhi Tvitter Pavlo Klimkin u mesendzheri Telegram Deklaraciyi dohodiv PDF 28 03 2014 Arhiv originalu PDF za 2 listopada 2014 Procitovano 2 listopada 2014 PDF 25 03 2015 Arhiv originalu PDF za 3 kvitnya 2016 Procitovano 14 kvitnya 2016 PDF 21 03 2016 Arhiv originalu PDF za 25 kvitnya 2016 Procitovano 14 kvitnya 2016 Literatura ta dzherelaLeshenko S A Komanda Petra Poroshenka Pershi priznachennya Ukrayinska pravda 2014 19 chervnya Najyem M Pavlo Klimkin Mi ne budemo grati v zruchnij dlya kogos scenarij Ukrayinska pravda 2014 20 lipnya Silina T MZS Klimat Klimkina Dzerkalo tizhnya 2014 22 20 chervnya Silina T Pavlo Klimkin Chi ye perspektiva Dzerkalo tizhnya 2011 43 25 listopada Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi