Рейнланд-Пфальц (нім. Land Rheinland-Pfalz [ˈʁaɪ̯nlant ˈp͡falt͡s]) — земля Федеративної Республіки Німеччина. Розташована в західній частині країни. Столиця — місто Майнц. Сусідами землі є Північний Рейн-Вестфалія, Гессен, Баден-Вюртемберг, Саарланд, а також Бельгія, Люксембург і Франція. Утворена 30 серпня 1946 року. Площа — 19.854,21 км². Населення — 4 098 391 (31 грудня 2020). На теренах землі розмовляють німецькою. Форма правління — парламентська республіка, самоврядний штат федерації. СДПН, ВДП і (Зелені) очолюють земельний уряд. Голова уряду — Малу Драєр (СДПН). За результами виборів до ландтагу, що відбулися 13 березня 2016 року, в ньому представлені такі партії: СДПН (39 депутатів), ХДС (35), АдН (14), ВДП (7), (Зелені) (6). Має 4 депутатів у Бундесраті, верхній палаті парламенту Німеччини. Валовий внутрішній продукт землі складає 144,31 млрд € (2017). Борг землі становить 30,6 млрд € (31 грудня 2018). Рівень безробіття — 4,2 % (листопад 2019). Міжнародний код — DE-RP.
Рейнланд-Пфальц | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Країна | Німеччина | ||||
Столиця | Майнц | ||||
Площа | 19.854,21 км² | ||||
Населення | 4 098 391 (31 грудня 2020) | ||||
Густота | 206 осіб/км² | ||||
Утворена | 30 серпня 1946 | ||||
Форма уряду | парламентська республіка, самоврядний штат федерації | ||||
ВВП | 144,31 млрд € (2017) | ||||
Борг | 30,6 млрд € (31 грудня 2018) | ||||
Голова | Малу Драєр (СДПН) | ||||
Уряд | СДПН, ВДП і (Зелені) | ||||
Ландтаг | СДПН (39 депутатів), ХДС (35), АдН (14), ВДП (7), (Зелені) (6) | ||||
Останні вибори | 13 березня 2016 | ||||
Наступні вибори | 2021 | ||||
Голосів у Бундесраті | 4 | ||||
ISO | DE-RP | ||||
Сайт | www.rlp.de |
Назва
Географія
Земля Рейнланд-Пфальц розташована на заході Німеччини та межує з федеральними землями Північний Рейн-Вестфалія, Гессен, Саарланд, Баден-Вюртемберг, а також з Бельгією, Францією і Люксембургом.
Через Рейнланд-Пфальц протікають Рейн, Мозель, Саар і Лан. Окрім великих річок є також значна кількість дрібних річок.
Найбільшим озером Рейнланд-Пфальц є Laacher See, розташоване неподалік від Кобленца.
Історія
Земля Рейнланд-Пфальц була утворена 30 серпня 1946 р. відповідно до наказу № 57 головнокомандувача французькими окупаційними силами генерала П'єра Кьоніга з декілька абсолютно різних частин — Баварського Пфальца, пруських прирейнських провінцій Кобленц і Трір, чотирьох округів колишньої пруської провінції Гессен-Нассау і ліворейнської частини Гессена. 30 серпня також була утворена спільна комісія з розробки конституції землі. 17 листопада пройшли перші непрямі вибори в «передпарламент» землі, що складається зі 127 членів. 25 квітня 1947 р. був прийнятий проєкт конституції землі Рейнланд-Пфальц, запропонований Адольфом Зюстерхеном.
2 грудня 1946 р. почалися переговори про створення уряду землі Рейнланд-Пфальц, ініціатором яких став д-р Вільгельм Боден, оберпрезидент провінції Рейнланд-Гессен-Нассау. Уряд складався з 8 міністрів і прем'єр-міністра. Серед міністрів п'ятеро належало до Християнсько-демократичного союзу, двоє — до Соціал-Демократичної партії та один — до Комуністичної партії. Перші загальнонародні вибори до парламенту пройшли за новою конституцією землі 18 травня 1947 р., в яких взяло участь 77,7% виборців. Відкриття першого засідання парламенту сталося 4 червня 1947 р. у великому залі ратуші Кобленца. 9 липня 1947 р. прем'єр-міністр Вільгельм Боден подав у відставку. Новим прем'єр-міністром був обраний Петер Альтмаєр, що зберігав свій пост до 19 травня 1969 р.
Ландтаг
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE0TDFkTVVGOVNURkJmT1RZME9GOU5ZV3gxWDBSeVpYbGxjaTVxY0djdk1qQXdjSGd0VjB4UVgxSk1VRjg1TmpRNFgwMWhiSFZmUkhKbGVXVnlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Розподіл місць у Рейнландсько-Пфальцському ландтазі за результатами виборів 14 березня 2021 року. Уряд очолює коаліція СДПН, ВДП і (Зелених).
Розподіл 101 місць:
Адміністративний поділ
Рейнланд-Пфальц складається з таких регіонів:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt6TDB4aGJtUnJjbVZwYzJWZlVtaGxhVzVzWVc1a0xWQm1ZV3g2TG5OMlp5OHpOREJ3ZUMxTVlXNWthM0psYVhObFgxSm9aV2x1YkdGdVpDMVFabUZzZWk1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Райони (Landkreise)
і вільні міста (kreisfreie Städte):
Промисловість
Виробляється вино (75% від німецького виробництва), тютюн, хімікати, вироби зі шкіри, кераміка.
Примітки
- . www.regionalstatistik.de. Архів оригіналу за 14 лютого 2021. Процитовано 4 травня 2020.
- Statistisches Landesamt Rheinland-Pfalz – Bevölkerungsstand 2020, Kreise, Gemeinden, Verbandsgemeinden (нім.)
- . statista.com. 9 січня 2018. Архів оригіналу за 26 грудня 2019. Процитовано 4 травня 2020.
- . www.statistik.rlp.de. Архів оригіналу за 24 жовтня 2020. Процитовано 4 травня 2020.
- Arbeitslosenquoten im November 2019 – Länder und Kreise. statistik.arbeitsagentur.de. Statistik der Bundesagentur für Arbeit. Процитовано 2 грудня 2019.
Джерела
- Факти про Німеччину / ред. Жанет Шаян, Сабіне Гіле; пер. Володимир Шелест. — Франкфурт-на-Майні: Зоцієтетс-Ферлаг, 2010.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Рейнланд-Пфальц
Географічні дані про Рейнланд-Пфальц // OpenStreetMap
- http://www.rlp.de/ [ 11 травня 2015 у Wayback Machine.]
![]() | ![]() | |
![]() | ![]() | ![]() |
![]() | ![]() | ![]() |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Rejnland Pfalc nim Land Rheinland Pfalz ˈʁaɪ nlant ˈp falt s zemlya Federativnoyi Respubliki Nimechchina Roztashovana v zahidnij chastini krayini Stolicya misto Majnc Susidami zemli ye Pivnichnij Rejn Vestfaliya Gessen Baden Vyurtemberg Saarland a takozh Belgiya Lyuksemburg i Franciya Utvorena 30 serpnya 1946 roku Plosha 19 854 21 km Naselennya 4 098 391 31 grudnya 2020 Na terenah zemli rozmovlyayut nimeckoyu Forma pravlinnya parlamentska respublika samovryadnij shtat federaciyi SDPN VDP i Zeleni ocholyuyut zemelnij uryad Golova uryadu Malu Drayer SDPN Za rezultami viboriv do landtagu sho vidbulisya 13 bereznya 2016 roku v nomu predstavleni taki partiyi SDPN 39 deputativ HDS 35 AdN 14 VDP 7 Zeleni 6 Maye 4 deputativ u Bundesrati verhnij palati parlamentu Nimechchini Valovij vnutrishnij produkt zemli skladaye 144 31 mlrd 2017 Borg zemli stanovit 30 6 mlrd 31 grudnya 2018 Riven bezrobittya 4 2 listopad 2019 Mizhnarodnij kod DE RP Rejnland PfalcPrapor GerbKarteKrayina NimechchinaStolicya MajncPlosha 19 854 21 km Naselennya 4 098 391 31 grudnya 2020 Gustota 206 osib km Utvorena 30 serpnya 1946Forma uryadu parlamentska respublika samovryadnij shtat federaciyiVVP 144 31 mlrd 2017 Borg 30 6 mlrd 31 grudnya 2018 Golova Malu Drayer SDPN Uryad SDPN VDP i ZeleniLandtag SDPN 39 deputativ HDS 35 AdN 14 VDP 7 Zeleni 6 Ostanni vibori 13 bereznya 2016Nastupni vibori 2021Golosiv u Bundesrati 4ISO DE RPSajt www rlp deNazvaRejnland Pfalc nim Rheinland Pfalz lat Rhenania Palatinatus najposhirenisha nazva zemli Zemlya Rejnland Pfalc nim Land Rheinland Pfalz oficijna nazva zemli Renaniya Palatinat lat Rhenania Palatinatus Nadrejnnya Palatinat pol Nadrenia Palatynat GeografiyaZemlya Rejnland Pfalc roztashovana na zahodi Nimechchini ta mezhuye z federalnimi zemlyami Pivnichnij Rejn Vestfaliya Gessen Saarland Baden Vyurtemberg a takozh z Belgiyeyu Franciyeyu i Lyuksemburgom Cherez Rejnland Pfalc protikayut Rejn Mozel Saar i Lan Okrim velikih richok ye takozh znachna kilkist dribnih richok Najbilshim ozerom Rejnland Pfalc ye Laacher See roztashovane nepodalik vid Koblenca IstoriyaZemlya Rejnland Pfalc bula utvorena 30 serpnya 1946 r vidpovidno do nakazu 57 golovnokomanduvacha francuzkimi okupacijnimi silami generala P yera Koniga z dekilka absolyutno riznih chastin Bavarskogo Pfalca pruskih prirejnskih provincij Koblenc i Trir chotiroh okrugiv kolishnoyi pruskoyi provinciyi Gessen Nassau i livorejnskoyi chastini Gessena 30 serpnya takozh bula utvorena spilna komisiya z rozrobki konstituciyi zemli 17 listopada projshli pershi nepryami vibori v peredparlament zemli sho skladayetsya zi 127 chleniv 25 kvitnya 1947 r buv prijnyatij proyekt konstituciyi zemli Rejnland Pfalc zaproponovanij Adolfom Zyusterhenom 2 grudnya 1946 r pochalisya peregovori pro stvorennya uryadu zemli Rejnland Pfalc iniciatorom yakih stav d r Vilgelm Boden oberprezident provinciyi Rejnland Gessen Nassau Uryad skladavsya z 8 ministriv i prem yer ministra Sered ministriv p yatero nalezhalo do Hristiyansko demokratichnogo soyuzu dvoye do Social Demokratichnoyi partiyi ta odin do Komunistichnoyi partiyi Pershi zagalnonarodni vibori do parlamentu projshli za novoyu konstituciyeyu zemli 18 travnya 1947 r v yakih vzyalo uchast 77 7 viborciv Vidkrittya pershogo zasidannya parlamentu stalosya 4 chervnya 1947 r u velikomu zali ratushi Koblenca 9 lipnya 1947 r prem yer ministr Vilgelm Boden podav u vidstavku Novim prem yer ministrom buv obranij Peter Altmayer sho zberigav svij post do 19 travnya 1969 r LandtagMalu Drayer golova zemelnogo uryadu z 2013 roku Rozpodil misc u Rejnlandsko Pfalcskomu landtazi za rezultatami viboriv 14 bereznya 2021 roku Uryad ocholyuye koaliciya SDPN VDP i Zelenih 39 10 6 31 9 6 39 10 6 31 9 6 Rozpodil 101 misc Social demokratichna partiya Nimechchini SDPN 39 Soyuz 90 Zeleni Zeleni 10 Vilna demokratichna partiya VDP 6 Hristiyansko demokratichnij soyuz HDS 31 Alternativa dlya Nimechchini ADN 9 Vilni viborci VV 6Administrativnij podilRejnland Pfalc skladayetsya z takih regioniv Rajoni ta vilni mista zemli Rejnland Pfalc Rajoni Landkreise Arvajler Altenkirhen Alcaj Vorms Bad Dyurkgajm Bad Krojcnah Bernkastel Vittlih Birkenfeld Kohem Cell Donnersberg Bitburg Pryum Germersgajm Kajzerslautern Majnc Bingen Mayen Koblenc Nojvid Rejn Gunsryuk Rejn Lan Rejn Pfalc Pivdennij Vajnshtrasse Pivdenno Zahidnij Pfalc Trir Saarburg Vulkanajfel Vestervald i vilni mista kreisfreie Stadte Frankental Kajzerslautern Koblenc Landau Lyudvigsgafen na Rejni Majnc Pirmazens Shpayer Trir Vorms CvajbryukenPromislovistViroblyayetsya vino 75 vid nimeckogo virobnictva tyutyun himikati virobi zi shkiri keramika Primitki www regionalstatistik de Arhiv originalu za 14 lyutogo 2021 Procitovano 4 travnya 2020 Statistisches Landesamt Rheinland Pfalz Bevolkerungsstand 2020 Kreise Gemeinden Verbandsgemeinden nim statista com 9 sichnya 2018 Arhiv originalu za 26 grudnya 2019 Procitovano 4 travnya 2020 www statistik rlp de Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2020 Procitovano 4 travnya 2020 Arbeitslosenquoten im November 2019 Lander und Kreise statistik arbeitsagentur de Statistik der Bundesagentur fur Arbeit Procitovano 2 grudnya 2019 DzherelaFakti pro Nimechchinu red Zhanet Shayan Sabine Gile per Volodimir Shelest Frankfurt na Majni Zociyetets Ferlag 2010 ISBN 978 3 7973 1211 2PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Rejnland Pfalc Geografichni dani pro Rejnland Pfalc OpenStreetMap http www rlp de 11 travnya 2015 u Wayback Machine Belgiya Pivnichnij Rejn Vestfaliya Lyuksemburg GessenSaarland Franciya Baden Vyurtemberg