Ця стаття містить правописні, лексичні, граматичні, стилістичні або інші мовні помилки, які треба виправити. (вересень 2018) |
Вормс (нім. Worms) — місто на південному заході Німеччини, на території федеральної землі Рейнланд-Пфальц. У Середньовіччі це місто було важливим центром політичного життя Німеччини. У ньому збиралися Рейхстаги та обирали імператорів Священної римської імперії. Особливу популярність Вормс дістав завдяки історичним подіям, які пов'язані з початком реформації, а також завдяки середньовічному героїчному епосу «Пісня про Нібелунгів», велика частина подій якого відбувалась у Вормсі.
Вормс нім. Worms | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| ||||||||
| ||||||||
![]() | ||||||||
Основні дані | ||||||||
49°37′55″ пн. ш. 8°21′55″ сх. д. / 49.63194° пн. ш. 8.36528° сх. д.Координати: 49°37′55″ пн. ш. 8°21′55″ сх. д. / 49.63194° пн. ш. 8.36528° сх. д. | ||||||||
Країна | | |||||||
Регіон | Рейнланд-Пфальц | |||||||
Столиця для | Королівство бургундів і d | |||||||
Межує з
| ||||||||
Засновано | 1 століття до н. е. | |||||||
Площа | 108,77 км² | |||||||
Населення | 83 459 | |||||||
Висота НРМ | 86,5-167 м | |||||||
Водойма | Рейн | |||||||
Міста-побратими | Тверія, Осер, Мобіл, Парма, Сент-Олбанс, Бауцен (1990) | |||||||
Телефонний код | (49) 06241, 06242, 06246 і 06247 | |||||||
Часовий пояс | і | |||||||
Номери автомобілів | WO | |||||||
GeoNames | 3247467 | |||||||
OSM | r62453 ·R | |||||||
Поштові індекси | 67501-67551 | |||||||
Міська влада | ||||||||
Мер міста | Міхаель Кіссель (SPD) | |||||||
Вебсайт | www.worms.de | |||||||
Мапа | ||||||||
| ||||||||
| ||||||||
|
Історія
Вормс — одне з найдавніших міст Німеччини, кельтського походження, як видно з його давньої назви — Borbetomagus; до V століття воно перебувало під владою римлян, а потім стало центром Бургундського королівства; його назва постійно трапляється в німецьких героїчних сагах (оригінальних та перекладних епічних творах). В імперії Карла Великого Вормс був одним з найважливіших міст.
У XI столітті Вормс стає вільним імперським містом. Його розвитку значно сприяла велика торгівля. В епоху реформації Вормс ще залишався одним з важливих і багатих міст, але внаслідок Тридцятилітньої війни став занепадати, а в 1689 році його повністю зруйнували війська Людовика XIV.
Після Великої Французької революції місто нараховувало лише 5000 жителів. У місті проходили імперські сейми, включно з сеймом 1495 року, на якому було проголошено «Вічний земський мир», і сейм 1521 року (див. ). Вормс називали «матір'ю рейхстагів» («Mutter der Reichstage»).
У XIX столітті почалося перетворення «Райхштедту» в індустріальне місто, що оживило міське життя, але ніяк не могло відродити втрачене. У місті виникла легка промисловість з виготовлення виробів зі шкіри, а також інші галузі. Після цього місто зазнало бомбардувань під час Другої світової війни, які знищили те, що було побудовано в мирний час. Зусиллями городян місто було знову відновлено, але його архітекторами були люди, які здобули освіту в роки захоплення новою архітектурою в стилі конструктивізму і функціоналізму. Крім того, й грошей катастрофічно бракувало на те, щоб відновити втрачений архітектурний вигляд міста. А втім, навіть після всього, що відбулося, Вормс і досі зберігає архітектурні та історичні цінності в масштабі світової культури.
Населення
Населення міста становить 83 459 осіб (станом на 31 грудня 2020).
Визначні місця
- Собор св. Петра в романському стилі, спорудження якого розпочато в XI столітті, а закінчено у XII. Має 4 башти. Південний портал з багатими прикрасами побудований в XIV столітті.
- Старовинна (XI ст.) (Andreasstift), у XX столітті перетворена на міський музей, у якому міститься велике зібрання доісторичної, римської і франкської давнини, знайденої в самому місті та його околицях; крім того, є колекція предметів, що належить до історії міста, бібліотека, що складається з творів Лютера і його сучасників, і зібрання видань вормської друкарні, з дуже рідкісними екземплярами книг XVI століття (Наприклад, «» 1529 р.).
- Пам'ятник Мартінові Лютеру (нім. Lutherdenkmal), відкритий у 1868 році, який виконали, за планами Ернста Рітшеля (частково він сам, частково його учні: Дондорф і Кітц). Основа пам'ятника дорівнює 100 м². Окрім великої статуї Лютера, прикрашеної барельєфами, портретами-медальйонами й написами, є ще 11 фігур: попередники Лютера — П'єр Вальдо, Джон Вікліф, Ян Гус і Джироламо Савонарола, сучасники його — Рейхлін і Меланхтон; курфюрст Фрідріх Саксонський і ландграф Філіп Гессенський, і символічні зображення міст, які відігравали значну роль в історії реформації: Аугсбурга, Шпейєра та Магдебурга.
- Єврейське кладовище «Святий пісок» (нім. Heiliger Sand) (найстаріше збережене єврейське кладовище в Європі, з 1076 року).
- На відстані 2 км від міста, біля села , росте дерево Лютера (нім. Lutherbaum) — величезний в'яз; у наш час[] вціліла тільки нижня його частина.
Культура
Щороку в серпні Вормс проводить Фестиваль Нібелунгів (нім. Nibelungenfestspiele), головною подією якого є сучасна театральна постанова середньовічної німецької епічної поеми «Пісня про Нібелунгів» (нім. Das Nibelungenlied).
Відомі люди
- Андреас Целларій, народився в Нойгаузені — теперішній частині міста.
Уродженці
- Генріх Гофман (1913—1941) — німецький льотчик-ас, обер-фельдфебель резерву люфтваффе;
- Аліка Шмідт — німецька спортсменка, біг на 100, 200 і 400 метрів.
Література
- Zorn, «Wormser Chronik» (вид. Арнольда, Штутгарт, 1857); Lange,
- «Geschichte und Beschreibung der Stadt Worms» (Вормс, 1837);
- Wiegand, «Zur Geschichte der Wormser Erzbischöfe und Bischöfe» (Вормс, 1855);
- Fuchs, «Geschichte der Stadt W.» (Вормс, 1868);
- Onken, «Authentische Erzählung von der Zerstörung der Stadt W.» (Карлсруе, 1871);
- Soldan, «Deutsche Heldensagen auf dem Boden der alten Stadt W.» (Гютерсло, 1881);
- Boos, «Urkundenbuch der Stadt W.» (Берлін, 1886).
Фотографії
- Вормс. Панорама міста з краєвидом на собор, Рейн
- Герби міст-побратимів
- Водонапірна башта
- «Джерело справедливості» біля ратуші
- Міст Нібелунгів, мостова башта
- Вокзал
- Спеціальний вищий навчальний заклад Вормса
- Освітній центр
Примітки
- Statistisches Landesamt Rheinland-Pfalz – Bevölkerungsstand 2020, Kreise, Gemeinden, Verbandsgemeinden (нім.)
Посилання
- Офіційний сайтl [ 12 травня 2011 у Wayback Machine.] (нім.)
![]() | Це незавершена стаття з географії Німеччини. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya mistit pravopisni leksichni gramatichni stilistichni abo inshi movni pomilki yaki treba vipraviti Vi mozhete dopomogti vdoskonaliti cyu stattyu pogodivshi yiyi iz chinnimi movnimi standartami veresen 2018 Vorms nim Worms misto na pivdennomu zahodi Nimechchini na teritoriyi federalnoyi zemli Rejnland Pfalc U Serednovichchi ce misto bulo vazhlivim centrom politichnogo zhittya Nimechchini U nomu zbiralisya Rejhstagi ta obirali imperatoriv Svyashennoyi rimskoyi imperiyi Osoblivu populyarnist Vorms distav zavdyaki istorichnim podiyam yaki pov yazani z pochatkom reformaciyi a takozh zavdyaki serednovichnomu geroyichnomu eposu Pisnya pro Nibelungiv velika chastina podij yakogo vidbuvalas u Vormsi Vorms nim Worms gerb praporVormsOsnovni dani49 37 55 pn sh 8 21 55 sh d 49 63194 pn sh 8 36528 sh d 49 63194 8 36528 Koordinati 49 37 55 pn sh 8 21 55 sh d 49 63194 pn sh 8 36528 sh d 49 63194 8 36528 Krayina NimechchinaRegion Rejnland PfalcStolicya dlya Korolivstvo burgundiv i dMezhuye z susidni nas punktiAlcaj Vorms Bad Dyurkgajm Rejn Pfalc Bergshtrase Zasnovano 1 stolittya do n e Plosha 108 77 km Naselennya 83 459Visota NRM 86 5 167 mVodojma RejnMista pobratimi Tveriya Oser Mobil Parma Sent Olbans Baucen 1990 Telefonnij kod 49 06241 06242 06246 i 06247Chasovij poyas UTC 1 i UTC 2Nomeri avtomobiliv WOGeoNames 3247467OSM r62453 RPoshtovi indeksi 67501 67551 Miska vlada Mer mista Mihael Kissel SPD Vebsajt www worms de Mapa Vorms u VikishovishiIstoriyaVorms odne z najdavnishih mist Nimechchini keltskogo pohodzhennya yak vidno z jogo davnoyi nazvi Borbetomagus do V stolittya vono perebuvalo pid vladoyu rimlyan a potim stalo centrom Burgundskogo korolivstva jogo nazva postijno traplyayetsya v nimeckih geroyichnih sagah originalnih ta perekladnih epichnih tvorah V imperiyi Karla Velikogo Vorms buv odnim z najvazhlivishih mist U XI stolitti Vorms staye vilnim imperskim mistom Jogo rozvitku znachno spriyala velika torgivlya V epohu reformaciyi Vorms she zalishavsya odnim z vazhlivih i bagatih mist ale vnaslidok Tridcyatilitnoyi vijni stav zanepadati a v 1689 roci jogo povnistyu zrujnuvali vijska Lyudovika XIV Pislya Velikoyi Francuzkoyi revolyuciyi misto narahovuvalo lishe 5000 zhiteliv U misti prohodili imperski sejmi vklyuchno z sejmom 1495 roku na yakomu bulo progolosheno Vichnij zemskij mir i sejm 1521 roku div Vorms nazivali matir yu rejhstagiv Mutter der Reichstage U XIX stolitti pochalosya peretvorennya Rajhshtedtu v industrialne misto sho ozhivilo miske zhittya ale niyak ne moglo vidroditi vtrachene U misti vinikla legka promislovist z vigotovlennya virobiv zi shkiri a takozh inshi galuzi Pislya cogo misto zaznalo bombarduvan pid chas Drugoyi svitovoyi vijni yaki znishili te sho bulo pobudovano v mirnij chas Zusillyami gorodyan misto bulo znovu vidnovleno ale jogo arhitektorami buli lyudi yaki zdobuli osvitu v roki zahoplennya novoyu arhitekturoyu v stili konstruktivizmu i funkcionalizmu Krim togo j groshej katastrofichno brakuvalo na te shob vidnoviti vtrachenij arhitekturnij viglyad mista A vtim navit pislya vsogo sho vidbulosya Vorms i dosi zberigaye arhitekturni ta istorichni cinnosti v masshtabi svitovoyi kulturi NaselennyaNaselennya mista stanovit 83 459 osib stanom na 31 grudnya 2020 Viznachni miscyaSobor sv Petra v romanskomu stili sporudzhennya yakogo rozpochato v XI stolitti a zakincheno u XII Maye 4 bashti Pivdennij portal z bagatimi prikrasami pobudovanij v XIV stolitti Starovinna XI st Andreasstift u XX stolitti peretvorena na miskij muzej u yakomu mistitsya velike zibrannya doistorichnoyi rimskoyi i frankskoyi davnini znajdenoyi v samomu misti ta jogo okolicyah krim togo ye kolekciya predmetiv sho nalezhit do istoriyi mista biblioteka sho skladayetsya z tvoriv Lyutera i jogo suchasnikiv i zibrannya vidan vormskoyi drukarni z duzhe ridkisnimi ekzemplyarami knig XVI stolittya Napriklad 1529 r Pam yatnik Martinovi Lyuteru nim Lutherdenkmal vidkritij u 1868 roci yakij vikonali za planami Ernsta Ritshelya chastkovo vin sam chastkovo jogo uchni Dondorf i Kitc Osnova pam yatnika dorivnyuye 100 m Okrim velikoyi statuyi Lyutera prikrashenoyi barelyefami portretami medaljonami j napisami ye she 11 figur poperedniki Lyutera P yer Valdo Dzhon Viklif Yan Gus i Dzhirolamo Savonarola suchasniki jogo Rejhlin i Melanhton kurfyurst Fridrih Saksonskij i landgraf Filip Gessenskij i simvolichni zobrazhennya mist yaki vidigravali znachnu rol v istoriyi reformaciyi Augsburga Shpejyera ta Magdeburga Yevrejske kladovishe Svyatij pisok nim Heiliger Sand najstarishe zberezhene yevrejske kladovishe v Yevropi z 1076 roku Na vidstani 2 km vid mista bilya sela roste derevo Lyutera nim Lutherbaum velicheznij v yaz u nash chas koli vcilila tilki nizhnya jogo chastina KulturaShoroku v serpni Vorms provodit Festival Nibelungiv nim Nibelungenfestspiele golovnoyu podiyeyu yakogo ye suchasna teatralna postanova serednovichnoyi nimeckoyi epichnoyi poemi Pisnya pro Nibelungiv nim Das Nibelungenlied Vidomi lyudiAndreas Cellarij narodivsya v Nojgauzeni teperishnij chastini mista Urodzhenci Genrih Gofman 1913 1941 nimeckij lotchik as ober feldfebel rezervu lyuftvaffe Alika Shmidt nimecka sportsmenka big na 100 200 i 400 metriv LiteraturaZorn Wormser Chronik vid Arnolda Shtutgart 1857 Lange Geschichte und Beschreibung der Stadt Worms Vorms 1837 Wiegand Zur Geschichte der Wormser Erzbischofe und Bischofe Vorms 1855 Fuchs Geschichte der Stadt W Vorms 1868 Onken Authentische Erzahlung von der Zerstorung der Stadt W Karlsrue 1871 Soldan Deutsche Heldensagen auf dem Boden der alten Stadt W Gyuterslo 1881 Boos Urkundenbuch der Stadt W Berlin 1886 FotografiyiVorms Panorama mista z krayevidom na sobor Rejn Gerbi mist pobratimiv Vodonapirna bashta Dzherelo spravedlivosti bilya ratushi Mist Nibelungiv mostova bashta Vokzal Specialnij vishij navchalnij zaklad Vormsa Osvitnij centrPrimitkiStatistisches Landesamt Rheinland Pfalz Bevolkerungsstand 2020 Kreise Gemeinden Verbandsgemeinden nim PosilannyaOficijnij sajtl 12 travnya 2011 u Wayback Machine nim Ce nezavershena stattya z geografiyi Nimechchini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi