Ма́ртін Лю́тер (чернече ім'я — Августин) (нім. Martin Luther; 10 листопада 1483, Айслебен — 18 лютого 1546, Айслебен) — католицький священник, ініціатор руху в Церкві, пізніше названого Реформацією.
Мартін Лютер | |
---|---|
Martin Luther | |
![]() | |
Ім'я при народженні | нім. Martin Luder |
Народився | 10 листопада 1483 Айслебен, Священна Римська імперія[1] |
Помер | 18 лютого 1546 (62 роки) Айслебен, Священна Римська імперія[1] |
Поховання | Церква Всіх Святих (Віттенберг) |
Країна | ![]() |
Національність | німець |
Місце проживання | Айслебен Мансфельд Магдебург Айзенах Ерфурт Віттенберг |
Діяльність | теолог, філософ, реформатор Церкви |
Галузь | богослів'я[3], філософія[3], Реформація[3], література[3] і переклад[3] |
Alma mater | Віттенберзький університет |
Відомі учні | d, d і d |
Знання мов | латина, d і німецька[4][3][5] |
Заклад | d |
Напрямок | німецьке Відродження, Реформація і протестантизм |
Magnum opus | 95 тез |
Посада | викладач університету |
Конфесія | Католицизм (1483—1520) Лютеранство (1520—1546) |
Батько | Ганс Лютер |
Мати | Маргарита Лютер |
Брати, сестри | d |
У шлюбі з | Катаріна фон Бора |
Діти | Ганс, Елізабет, Магдалена, Мартін, Пауль, Маргарет |
Автограф | ![]() |
IMDb | ID 1051447 |
|
Біографія
Реформація![]() |
Рух і Ключові події
(Предтечі Реформації)
|
Мартін Лютер народився в Айслебені в багатодітній побожній родині. Батько був шахтарем мідних копалень Мансфельда. З п'яти років малий Мартін вже був відданий на навчання у міську школу в Мансфельді. Очевидно, був дуже вразливою людиною, бо навіть у похилому віці згадував, як його били батьки і вчитель за найменшу провину. Чотирнадцятирічним батько його послав на подальше навчання до Магдебурга, а потім до Айзенаха. 1501 року Лютер вступив до Ерфуртського університету.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN4TDBwMWJtdGxjaTFLSlVNekpVSTJjbWN0VFV3dWFuQm5MekUzTlhCNExVcDFibXRsY2kxS0pVTXpKVUkyY21jdFRVd3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Одного разу, переживши велике потрясіння під час громовиці, він дає обітницю піти у ченці й проти волі батька переступив поріг монастиря августинців, де у 1507 році був висвячений на священника. Взимку 1510–11 років Лютер з іншим монахом-августинцем здійснив прощу до Риму, який вразив його фальшивою побожністю місцевого духовенства і повною відсутністю очікуваної атмосфери святості у столиці католицизму. Розчарований, але непохитний у вірі, Лютер повернувся додому і продовжив навчання. 1512 року захистив докторську дисертацію у Віттенберзькому університеті.
Реформаторство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt6TDB4MWRHaGxjaTEyWlhKaWNtVnViblF0UW5Wc2JHVXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVXgxZEdobGNpMTJaWEppY21WdWJuUXRRblZzYkdVdWFuQm4uanBn.jpg)
18 жовтня 1517 року папа Лев Х випустив буллу про відпущення гріхів і продажу індульгенцій з метою «Сприяння побудові храму св. Петра і порятунку душ християнського світу». Лютер вибухнув критикою ролі церкви в порятунку, яка виразилася 31 жовтня 1517 року в 95 тезах. Тези були також відправлені єпископу Бранденбурзькому і архієпископу Майнцському. Відомо, що виступи проти папства були і раніше. Однак вони мали дещо інший характер. Очолені гуманістами виступи проти індульгенції розглядали проблему з точки зору людяності. Лютер же критикував догми, тобто християнський аспект вчення. Чутки про тези поширилися блискавично і Лютера викликали в 1519 році на суд і на Лейпцизький диспут, куди він з'явився, попри долю Яна Гуса. У диспуті Лютер висловив сумнів у справедливості й непогрішності католицького папства. Тоді Папа Римський Лев X наклав на Лютера анафему, в 1520 році буллу прокляття склав П'єтро з дому (католицька церква планує його «реабілітувати»). Лютер публічно спалив у дворі Віттенберзького університету папську буллу про анафему і в зверненні «До християнського дворянства німецької нації» оголосив, що боротьба з папським засиллям є справою всієї німецької нації.
Перекладені з латини німецькою і видрукувані великим тиражем тези несподівано зробили великого розголосу в суспільстві, його підтримали такі самі вільнодумці як і він — лицарського стану Ульріх фон Гуттен, науковець європейського рівня, професор Віттенберзького університету Філіпп Меланхтон, навіть курфюрст Фрідріх Мудрий. Їхня підтримка додала Лютеру впевненості й він відмовився на вимогу вищого духовенства визнати свої помилки. Більше того, він поставив під сумнів саме існування не тільки папства, але і Церкви взагалі. У відповідь папа Лев Х своєю буллою від 15 червня 1520 року пригрозив йому відлученням від Церкви і дав 60 днів на роздуми і покаяння. Лютер далекий від покаяння, і тоді на вимогу папи новообраний імператор Карл V, який ще чекав на коронацію папою, видав едикт про спалення усіх друкованих праць Лютера. У багатьох містах Європи, зокрема у Льєжі, Кельні, Майнці книги, брошури, плакати були кинуті у вогонь, що справило велике враження на публіку. Тим не менше у Лютера лишилогся багато прихильників і у відповідь на той акт студентство Віттенберга спалило католицькі книжки і серед них «Кодекс канонічного права». Присутній при цьому Лютер кинув у вогонь папську буллу. Вісті про спалення Кодексу, неповага до якого каралася вічним прокляттям, блискавично поширилася по всій Німеччині, наробило ще більше враження, ніж спалення праць Лютера. Папі не залишилося нічого іншого, як відлучити єретика від Церкви і він здійснив це 3 січня 1521 року. Одночасно Карл V Габсбург скликав у Вормсі рейхстаг і викликав туди Лютера (18 квітня 1521 року). Від нього вимагали зректися своїх поглядів, але Лютер у ввічливій формі відмовився це зробити. Вже після його від'їзду рейхстаг оголосив Лютера поза законом, але він на той час за допомогою курфюрста Фрідріха вже встиг надійно сховатися у замку Вартбург під виглядом «лицаря Йорга». Тут, а пізніше у Віттенберзі він переклав німецькою мовою Біблію і пропіклувааеся організацією лютеранських громад, які виникли всюди в Німеччині. Своїм досконалим перекладом він зробив вагомий внесок у розвиток німецької мови — Біблія стала зрозуміла простим людям, хоч Лютер не дотримувався якогось одного діалекту німецької мови й широко застосовував власні новотвори. Лише у 1534 році він закінчив цю титанічну працю. Жодна літературна праця в ті часи не мала такого попиту, як Біблія Лютера. За двадцять років вийшло понад 400 її видань.
За допомогою прибічників Лютера, особливо Меланхтона, процес Реформації набрав силу. Демонструючи свій розрив з Католицькою Церквою, багато священників почали одружуватися, деякі цивільні особи зважилися виконувати обряд Причастя, а вірні — нищити образи і церковну скульптуру. Реформація йшла як «зверху», так і «знизу». Поступово виникла загроза соціальних заворушень і Лютер вийшов з підпілля у Віттенберзі, щоб пом'якшити радикальність руху і тим, з одного боку, запобігти введенню в місто військ для встановлення порядку, а з другого, не наражати на небезпеку прихильних до нього курфюрстів, допомога яких була йому потрібна. Тим часом у Римі папський престол обійняв Адріан VI, який розглядав процес Реформації як кару Божу за гріхи і намагався прийти до примирення з Лютером.
У цей час у Німеччині лицарство здійняло повстання, а в 1525 році почалася Селянська війна, духовним лідером якої став Томас Мюнцер. Лютер намагався переконати його у хибності насильницького шляху, але марно. Мюнцер звинуватив його в тому, що він зрадив загальній справі, а він, Мюнцер, цю справу продовжить. Та сталося інакше. Об'єднаними зусиллями феодально-княжої аристократії повстання було придушено, і Мюнцер потрапив до рук ворога. Через кілька днів його стратили після нелюдських катувань.
За іншою версією під час Селянської війни 1524–1526 років Лютер виступив з різкою критикою бунтівників, написавши «Проти вбивчих і грабіжницьких зграй селян» (нім. Wider die räuberischen und mörderischen Rotten der Bauern), де назвав розправу з винуватцями заворушень богоугодною справою.
Проте Реформація продовжилася мирним шляхом, однак у цій ситуації в 1525 році 42-х річний Лютер зробиво несподіваний крок — він одружується з 26-річною колишньою черницею Катаріною фон Бора, яка два роки перед тим втекла з монастиря. Цим актом він хотів подати приклад духовенству, і, дійсно, багато ченців і священників його наслідували, але найближчі прибічники були дуже розчаровані тим, що їхній лідер фактично покинув їх у тяжкий час, надавши перевагу влаштуванню особистого життя.
Цей крок Лютера разом з іншими обставинами спонукали деяких діячів Реформації, здебільшого з числа гуманістів, повернутися у лоно Католицької Церкви. Зокрема, цьому сприяло загострення стосунків між Лютером і визнаним лідером гуманістів Еразмом Роттердамським, який спочатку займав нейтральну позицію по відношенню до Реформації, однак відверто висловлювана до нього неповага в листах Лютера викликала адекватну реакцію. Розходження у поглядах мало місце і серед самих реформаторів, спроби знайти спільну точку зору у теологічних і обрядових питаннях не мали успіху і врешті-решт розгалуження реформаторських церков стало неминучим. Решту свого життя Мартін Лютер провів у родинних турботах. Обтяжений фінансовими проблемами, він все ж не вимагав гонорару за свої книги, вдовольняючись скромною професорською платнею у Віттенберзькому університеті. Час від часу він брав участь у процесі ствердження протестантської Церкви, але цей процес вже йшов незалежно від його волі. Він помер у рідному Айслебені, куди виїхав залагодити суперечку про спадщину місцевого графа.
У 1529 році Лютер записав Великий і Малий Катехізис, які були покладені в основу Книги Згоди.
У роботі Аугсбурзького рейхстагу 1530 року Лютер не брав участь, позиції протестантів на ньому представляв Меланхтон.
Наприкінці XX століття завдяки діяльності Івана Павла ІІ був реабілітований.
Елементи вчення
Вчення про державу
За вченням Лютера, Бог створив два царства: Боже і світське. Це він зробив через двоїсту природу людини, що є водночас і духовною, і тілесною. Існування двох царств, за вченням Лютера, детерміновано ще й тією обставиною, що світ складається переважно не зі справжніх християн. Якби в ньому переважали справжні християни, то не треба було б ні князів, ні панів, ні меча, ні права. Справжні християни не допускали б ніяких порушень закону, любили б один одного. Суперечливість людської природи, крайня недосконалість світу, в якому панує зло, виступають, на думку Лютера, причинами, які викликали до життя Божою волею світське царство. Під поняттям світського царства він розумів усю сферу відносин між людьми, що безпосередньо регулюється людськими законами, приписами. Нею охоплюються сукупності різних зв´язків: господарських, торгових, сімейних, а найголовніше — політичні.
Держава повинна піклуватися про зовнішні відносини і внутрішні порядки, вирішувати світські конфлікти, боротися з проявами зла. Особи, які здійснюють ці функції, володіють владою, їхня влада над оточенням основана на насильницькому штучному пануванні. Лютер закликав правителів дбати не про власну вигоду, славу тощо, а про добробут країни. Владарює ж доцільно, управляє розумно той князь (монарх), який використовує владу не як привілей, а здійснює її як повинність, покладену на нього Богом. Тобто християнський правитель має вважати себе слугою, а не паном народу.
Лютер вирізняв ще групу власне земних, світських факторів, які повинні враховуватись у стратегії управління державою. Це: реальний стан країни, соціальна й політична доцільність, здатність адміністрації продумувати і втілювати в життя свої наміри. Лютер наставляв правителів прислухатися до голосу розуму, реалістично пристосовуватися до ситуації. Отже, реформатор виступав за тверезе поєднання сили з мудрістю у здійсненні державної влади.
Світська влада не повинна сягати далі тіла і майна людини. У всьому іншому державі належить право вимагати повної покори. Лише в єдиному випадку він визнає можливість опору владі: коли правителі зневажають свободу християнина самому будувати свої відносини з Богом, у випадку втручання правителів у справи віри.
Вчення про право
Мартін Лютер ставився досить критично до тогочасного права. Особливій критиці піддавав право канонічне. Причина тому — захист каноністами позицій і домагань римо-католицької церкви.
Лютер висловлював ідею, що царства світу повинні управлятися за допомоги примусових законів. Світська влада інакше не може. Іншими способами не можна очистити землю від зла, навести порядок, зберігати спокій християн, карати злочинців. Але світська влада обмежена справами земними, людськими та безсила у справах віри, совісті. Свобода душі, галузь віри, внутрішній світ людини перебувають поза юрисдикцією держави, за межами дії її законів.
Класифікувавши усі закони, на перше місце він поставив божественний закон, однаковий для всіх. На друге — закон природний, властивий людям. На третьому місці опинився імператорський закон, який регламентує все світське управління. На четвертому місці розташовані закони міст і земель, обов´язкові лише для окремих місцевостей. Лютер визнавав, що всяке писане право випливає з природного розуму, природного права, яке, будучи похідним від волі Божої, являє собою якісно інший феномен, ніж право божественне. Світській владі, яка спирається на нього, природне право дозволяє управляти зовнішньою поведінкою людей, майном, речами.
Сім'я
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJpTDB0aGRHaGhjbWx1WVMxMkxVSnZjbUV0TVRVeU5pNXFjR2N2TVRVd2NIZ3RTMkYwYUdGeWFXNWhMWFl0UW05eVlTMHhOVEkyTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
13 липня 1525 року, Мартін Лютер одружився із Катаріною фон Бора (29.01.1499 — 20.12.1552), однією з 12 черниць бернардинського монастиря, яким він допоміг втекти в квітні 1523 року. Катаріна фон Бора походила із шляхетної саксонської родини. Ще дівчинкою батьки відправили її до монастиря бернардинців, де вона пробула, аж до втечі у бочках з оселедцями, організованої Мартіном Лютером. Про свою дружину Мартін Лютер в серпні 1526 року писав: «Моя Кеті, така люб'язна і добра до мене, що я не проміняв би свою бідність на усі скарби Креза».
Після одруження пара переїхала жити в колишній монастир августинців поблизу Віттенберга, який їм подарував, як весільний подарунок, курфюрст Саксонії Іоан Стійкий. В них народилось шестеро дітей: Ганс (липень 1526 року), Елізабет (10 грудня 1527 р., яка померла через декілька місяців), Магдалена (1529), Мартін (1531), Пауль (січень 1533), Маргарет (1534).
Переклад Біблії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJrTDFkaGNuUmlkWEpuVEhWMGFHVnljM1IxWW1VeE9UQXdMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFYWVhKMFluVnlaMHgxZEdobGNuTjBkV0psTVRrd01DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У Вартбурзі Мартін Лютер залишався до 1 травня 1522 року incognito як «Поміщик Йорг». Він переклав восени 1521 року Новий Заповіт на німецьку мову. Це йому вдалось зробити за 11 тижнів. Для цього оригіналом йому слугував екземпляр грецької Біблії Еразма Роттердамського, Він використовував також латинський переклад Біблії, а також Вульгата. Переклад Мартіна Лютера вийшов у вересні 1522 року. 1523 року світ побачила також його першу частину перекладу Старого Заповіту; обидва переклади вижили до 1525 року вже у 22 видань й 110 перевидань. Таким чином до третини усіх німців, які були здатні читати, мали цю книжку у себе вдома. У 1534 році Мартін Лютер переклав залишок Старого Заповіту із тодішнього знайдених рукописів Мазорету. Обидва Заповіти утворюють знамениту Біблію Мартіна Лютера.
Цим перекладом Мартін Лютер зробив зміст зрозумілішим простому народові. Щоправда, до цього були вже 14 верхньонімецьких й середньонімецькі видання Біблії. Але ці переклади завдяки своїй високопарній німецькій мові були важко зрозумілим для людей.
Мартін Лютер менше перекладав дослівно, а намагався перенести на німецьку мову біблійні вирази (sensus literalis) за їхнім значенням. Стиль його письма впливав на стиль і словотвір німецької мови століттями. Таким чином він вигадав такі слова як Feuertaufe — бойове хрещення, Bluthund — кровопивця або лягавий собака, Selbstverleugnung — самозречення, самовідданість, Machtwort — вирішальне слово, Schandfleck — клеймо, пляма ганьби, Lückenbüßer — неповноцінний заступник, Gewissensbisse — докори сумління, Lästermaul — обмовник та Lockvogel — приманка. Він став також автором метафор, які ґрунтувалися на Біблії, зокрема, «Perlen vor die Säue werfen» — розкидати перлини перед свинями (Мт. 7:6); «ein Buch mit sieben Siegeln» — таємниця за сімома печатками (Об. 5:1), etwas ausposaunen — щось розтрубити, «im Dunkeln tappen» — блукати у темряві (Мт. 15:14), «ein Herz und eine Seele sein» — жити душа в душу, «auf Sand bauen» — будувати на піску (Мт. 7:26), «Wolf im Schafspelz» — вовк в овечій шкурі (Мт. 7:15).
Мартін Лютер як новатор
Задля поширення думок Реформації Мартін Лютер використав не популяризовані до того шляхи: памфлети, балади та ксилографію.
Памфлети
Хоча й написані латиною, 95 тез негайно викликали жваве обговорення: спочатку в учених колах Віттенберга, а згодом і далі за межами цього міста. У грудні 1517 року їх друковані видання у формі памфлетів і листівок одночасно з'явилися в Лейпцигу, Нюрнберзі й Базелі. Вони вийшли коштом друзів Лютера, яким той надіслав примірники. Невдовзі з'явилися й переклади німецькою, доступні для читання серед ширшого загалу, а не лише для вчених і кліру, які знали латину. Друг Лютера Фрідріх Міконіус пізніше писав, що «не минуло й 14 днів, як про ці тези знали по всій Німеччині, а за чотири тижні з ними ознайомився майже весь християнський світ».
Це неочікуване, але стрімке поширення 95 тез показало Лютеру, як передаване від людини до людини повідомлення може незабаром дійти до широкого загалу. «Їх друкують і розповсюджують так, як я собі уявити не міг», — писав він у березні 1518 року до нюрнберзького видавця, який опублікував німецький переклад тез.
На відміну від книжок, виготовлення яких займало тижні, а то й місяці, памфлет можна було надрукувати за день-два. Перші примірники видання, ціна яких майже дорівнювала ціні курки, спочатку розповсюджували в місті, де їх було надруковано. Прихильники Лютера рекомендували їх своїм друзям. Їх рекламували власники книгарень, ними торгували книгоноші. Крамарі, купці та проповідники перевозили примірники до інших міст, і, якщо вони викликали достатній інтерес, місцеві друкарі випускали власний наклад.
Це був один з найкращих та найпростіших способів швидко та масово розповсюдити власні ідеї. Наприклад, перший памфлет «», було перевидано 14 разів лише 1518 року накладами принаймні в тисячу екземплярів. Із 6 тис. різних памфлетів, виданих у німецькомовних державах у 1520—1526 роках, майже 1700 були виданнями праць Лютера. Загалом з майже 6–7 млн памфлетів, які було надруковано в перше десятиріччя Реформації, понад чверть належала його перу.
У багатьох памфлетах автор закликав читача обговорювати зміст з іншими й читати їх уголос неписьменним. Люди читали й обговорювали памфлети в родинному колі, серед друзів, у заїжджих дворах і шинках. У цих суперечках брали участь найрізноманітніші люди: від англійського короля Генріха VIII, якого за трактат проти Лютера, написаний спільно з Томасом Мором, папа назвав «захисником віри», до нюрнберзького шевця Ганса Сакса, який написав низку шалено популярних пісень на підтримку Лютера.
Памфлети Лютера спровокували у світі полеміку. Зокрема, продавець індульгенцій Тецель був одним із перших, хто вступив у друковану полеміку з Лютером, відповівши йому власною добіркою тез. Інші також вдалися до нового формату — памфлета, щоб долучитися до дискусії, підтримавши або спростувавши Лютерові аргументи. виступив на захист папи у своєму «Діалозі проти зухвалих тез Мартіна Лютера». Називав Лютера «прокаженим із латунними мізками та залізним носом» і заперечував усі його докази, виходячи з непогрішності папи. Лютер, який не залишав без відповіді жодного виклику, витратив лише два дні на те, щоб видати власний памфлет. «Тепер мені шкода, що я зневажав Тецеля», — писав він. «Хоч би яким незграбним він був, але писав він дотепніше за вас. Ви не наводите жодної цитати зі Святого Письма. Ви не даєте жодних пояснень».
Новинна балада
Як і памфлет, Мартін Лютер також успішно використовував новинну баладу. Це був опис сучасних подій (часто перебільшений) у віршованій формі, покладений на відому вже мелодію, щоб його легко можна було вивчити, співати й навчити інших. У новинних баладах часто навмисно поєднували благочестиву мелодію зі світськими, а то й богохульними текстами. Їх поширювали у формі роздрукованих слів до пісень із приміткою, на яку мелодію співати. Після заучування напам'ять вони могли поширюватися навіть серед неписьменних у формі групового виконання.
І реформатори, й католики використовували цей новий вид медіа для поширення інформації та виступів проти опонентів. «», перша Лютерова спроба в жанрі новинної балади, оповідає про двох ченців, страчених у Брюсселі 1523 року після відмови зректися своїх лютеранських поглядів.
Ксилографія
Поєднання чіткої графіки з короткими текстами, надрукованими у формі листівок або плакатів, доносило ідею і до неписьменних чи малописьменних, а також служило наочним посібником для проповідників. Лютер казав, що «без картин ми не можемо ні думати, ні розуміти нічого». Деякі ксилографії на релігійну тематику мали складну композицію, з багатозначними алюзіями й кількома пластами сенсів, доступних лише високоосвіченим людям. Наприклад, «» — серія картин, у яких благочестю Спасителя протиставлено розпусту й падіння папи. Деякі ж були надзвичайно грубі й наочні, як «Звідки взялися ченці»: три чорти випорожнюються… монахами, яких уже назбиралася чимала купа. Найкращі малюнки створив Лютерів друг Лукас Кранах.
Противники Лютера відповідали власними ксилографіями: наприклад, картина «Лютер грається в єресь» зображує його з трьома чортами помічниками за приготуванням якогось огидного варива. З казана клубочиться пара, на пасмах якої написано «брехня», «пиха», «заздрість», «єресь» тощо.
Вороги Лютера порівнювали поширення його ідей з епідемією. Папська булла 1520 року, в якій Лютеру погрожували відлученням від церкви, своєю метою ставила «припинити поступ цієї чуми і ракової хвороби, щоб вона не поширювалася далі». Вормський едикт 1521 року попереджав, що слід не допускати розповсюдження Лютерових ідей, інакше «весь німецький народ, а за ним й інші народи, заразяться тією самою недугою». Ці документи підтверджують ефективність обраних Лютером методів.
Твори
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxpTDFSdmJYVnpYM05sWTNWdVpIVnpYMjl0Ym1sMWJWOXZjR1Z5ZFcwdWRHbG1MMnh2YzNONUxYQmhaMlV4TFRJeU1IQjRMVlJ2YlhWelgzTmxZM1Z1WkhWelgyOXRibWwxYlY5dmNHVnlkVzB1ZEdsbUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
- Лекції про Послання до Римлян (1515–1516)
- 95 тез про індульгенції (1517)
- До християнського дворянства німецької нації (1520)
- Про вавилонське полонення церкви (1520)
- Лист Мюльпфорту (1520)
- Відкритий лист папі Льву Х (1520), 6 вересня.
- Про свободу християнина-Von der Freiheit eines Christenmenschen, 1520)
- Проти прокльонів булли Антихриста
- Про рабство волі (1525)
- Великий і малий Катехізис (1529)
- Про євреїв та їх брехню (1543)
Історичне значення діяльності Лютера
Згідно з Максом Вебером, лютеранська проповідь не тільки дала поштовх Реформації, але послужила поворотним моментом в зародженні капіталізму і визначила дух Нового Часу.
В історію німецької громадської думки Лютер увійшов і як діяч культури — як реформатор освіти, , музики. 2003 року за результатами опитувань громадської думки Лютер став другим великим німцем в історії Німеччини. Він не тільки випробував на собі вплив культури Відродження, але в інтересах боротьби з «папістами» прагнув використовувати народну культуру та багато зробив для її розвитку. Велике значення мав виконаний Лютером переклад на німецьку мову Біблії (1522–1542), в якому йому вдалося затвердити норми загальнонімецької національної мови. В останній роботі йому активно допомагав його відданий друг і соратник .
Афоризми про Лютера
«Лютер, як випередження сучасної людини, ввібрав в себе всі види неврівноваженості. Паскаль співіснував в ньому разом з Гітлером» (Еміль Чоран)
Використання образу Мартіна Лютера
У кіно
З появою німих фільмів про Мартіна Лютера існували тільки біографічні кінофільми. Між тим, є десь 17 екранізацій про Лютера, зокрема, найновіший художній фільм знятий у 2003 році.
- «Лютер» (Luther, США-Канада, 1973);
- «Мартін Лютер» (Martin Luther, Німеччина, 1983)
- (Luther ФРН, 2003). У ролі Мартіна Лютера — .
У музиці
(Kari Tikka) створив у 2000 році оперу, присвячену Мартіну Лютеру.
Концертний альбом (Neal Morses) «Sola Scriptura», який вийшов 2007 року, показує вплив Мартіна Лютера і його полеміку з елітою католицької церкви.
У філателії
- Марки німецької федеративної пошти (1952) на честь конференції
- Марки німецької федеративної пошти (1961) із серії Значне німецьке
- Блок поштових марок НДР (1983) на честь 500-річчя дня народження Мартіна Лютера.
- Поштові марки німецької федеративної пошти (1996), присвячені 450-річчю смерті Мартіна Лютера
Вшанування пам'яті
7100 Мартін Лютер — астероїд, який назвали на честь богослова.
Канонізація
Святий в Українській лютеранській церкві. Українська Лютеранська Церква вважає його засновником своєї релігії. День пам'яті - 18 лютого.
Примітки
- Deutsche Nationalbibliothek Record #118575449 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- Burr G. L. A New Fragment on Luther's Death, With Other Gleanings From the Age of the Reformation // Am. Hist. Rev. — American Historical Association, University of Chicago Press, OUP, 1911. — Vol. 16, Iss. 4. — P. 723–735. — ISSN 0002-8762; 1937-5239 — doi:10.2307/1835704; doi:10.1086/AHR/16.4.723
- Czech National Authority Database
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- CONOR.Sl
- Ткаченко Р. (Не) «только Писание»: исследование соотношения Священного Писания и Священного Предания как источников богословия у Мартина Лютера в контексте исторического развития западной церковной традиции [ 9 жовтня 2020 у Wayback Machine.] // Філософська думка: Спецвипуск Sententiae IV (2013) «Герменевтика традиції та сучасності у теології та філософії» ISSN 0235-7941. — С. 154—180. / С. 161.
- [ru]Мартин Лютер в творческом сознании Пушкина [ 16 січня 2021 у Wayback Machine.] // Временник Пушкинской комиссии: Сб. науч. тр. / РАН. Истор.-филол. отд-ние. Пушкин. комис. — СПб.: Наука, 2004. — Вып. 29. — С. 53—68. / С. 58.
- . Архів оригіналу за 23 січня 2009. Процитовано 22 лютого 2012.
- Аккольті. Архів оригіналу за 28 вересня 2017. Процитовано 22 лютого 2012.
- . Архів оригіналу за 12 березня 2013. Процитовано 22 лютого 2012.
- Horst Herrmann: Martin Luther. Eine Biographie; Berlin: Aufbau Taschenbuch-Verlag, 2. Auflage. 2003; S. 464.
- Bernd Moeller, Deutschland im Zeitalter der Reformation S. 90
- Jan von Flocken: 1521: Wie Martin Luthers Bibel unsere Sprache prägt [ 26 березня 2010 у Wayback Machine.]; in: Die Welt, Ausgabe vom 25. Januar 2008.
- . Архів оригіналу за 6 січня 2012. Процитовано 22 лютого 2012.
- . Архів оригіналу за 11 січня 2012. Процитовано 22 лютого 2012.
- Еміль Мішель Сіоран. Гірки силогізми. — Алгоритм, 2008. — С. 29(рос.)
Джерела
- В. І. Любащенко. Лютер Мартін [ 16 вересня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 392. — .
- П. І. Косуха. Лютер [ 29 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- — М.: Молодая гвардия, 2000. (рос.)
- Martin Luther — Eine Bibliographie (German) [ 29 грудня 2008 у Wayback Machine.] (нім.)
- Порозовская Б. Д. Мартин Лютер. Его жизнь и реформаторская деятельность. — СПб, 1997. (рос.)
- Н. Кочан. Лютер Мартін // Політична енциклопедія. Редкол.: Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови) та ін. — К.: Парламентське видавництво, 2011. — С. 414. — .
- Брендлер Г. Мартин Лютер: теология и революция. — М. : Унив. кн., 2000. — 366 с. (рос.)
- Кантценбах Ф. В. Мартин Лютер. — Ростов на Дону: Феникс, 1998. — 320 с. (рос.)
- Лютер, Мартин // Філософський енциклопедичний словник / В. І. Шинкарук (гол. редкол.) та ін. — Київ : Інститут філософії імені Григорія Сковороди НАН України : Абрис, 2002. — С. 350. — 742 с. — 1000 екз. — ББК (87я2). — .
Посилання
- Лютер Мартін // Українська Релігієзнавча Енциклопедія
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Мартін Лютер |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Мартін Лютер
- .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Lyuter Ma rtin Lyu ter cherneche im ya Avgustin nim Martin Luther 10 listopada 1483 Ajsleben 18 lyutogo 1546 Ajsleben katolickij svyashennik iniciator ruhu v Cerkvi piznishe nazvanogo Reformaciyeyu Martin LyuterMartin LutherIm ya pri narodzhenni nim Martin LuderNarodivsya 10 listopada 1483 1483 11 10 Ajsleben Svyashenna Rimska imperiya 1 Pomer 18 lyutogo 1546 1546 02 18 62 roki Ajsleben Svyashenna Rimska imperiya 1 Pohovannya Cerkva Vsih Svyatih Vittenberg Krayina Svyashenna Rimska imperiyaNacionalnist nimecMisce prozhivannya Ajsleben Mansfeld Magdeburg Ajzenah Erfurt VittenbergDiyalnist teolog filosof reformator CerkviGaluz bogosliv ya 3 filosofiya 3 Reformaciya 3 literatura 3 i pereklad 3 Alma mater Vittenberzkij universitetVidomi uchni d d i dZnannya mov latina d i nimecka 4 3 5 Zaklad dNapryamok nimecke Vidrodzhennya Reformaciya i protestantizmMagnum opus 95 tezPosada vikladach universitetuKonfesiya Katolicizm 1483 1520 Lyuteranstvo 1520 1546 Batko Gans LyuterMati Margarita LyuterBrati sestri dU shlyubi z Katarina fon BoraDiti Gans Elizabet Magdalena Martin Paul MargaretAvtografIMDb ID 1051447Vislovlyuvannya u Vikicitatah Mediafajli u VikishovishiBiografiyaReformaciya 95 tez KontrreformaciyaRuh i ProtestantizmReformaciya v Nimechchini Lyuteranstvo Anabaptizm Reformaciya u Shvejcariyi Kalvinizm Reformaciya v Niderlandah Menonitstvo Reformaciya v Angliyi Anglikanstvo Puritanstvo Reformaciya v Shotlandiyi Presviterianstvo Reformaciya u Franciyi Gugenoti Reformaciya v Polshi Socinianstvo Reformaciya v Italiyi Reformaciya v Chehiyi Klyuchovi podiyi Lejpcizkij disput Vormskij edikt Selyanska vijna v Nimechchini Shpayerska protestaciya Marburzkij disput Augsburzkij rejhstag Augsburzkij mir Vestfalskij mir Martin Lyuter Nimechchina 1483 1546 Filip Melanhton Nimechchina 1497 1560 Gans Tausen Daniya 1494 1561 Olaus Petri Shveciya 1493 1552 Ulrih Cvingli Shvejcariya 1484 1531 Zhan Kalvin Shvejcariya 1509 1564 Tomas Kranmer Angliya 1489 1556 Dzhon Noks Shotlandiya 1514 1572 Fausto Soccini Polsha 1539 1604 Predtechi Reformaciyi Valdensi Avinjonskij polon Pap 1309 1377 Lollardi Zahidna shizma 1378 1417 Gusitski vijni 1420 do 1434 Pivnichne Vidrodzhennya Cej shablon pereglyanutiobgovoritiredaguvati Martin Lyuter narodivsya v Ajslebeni v bagatoditnij pobozhnij rodini Batko buv shahtarem midnih kopalen Mansfelda Z p yati rokiv malij Martin vzhe buv viddanij na navchannya u misku shkolu v Mansfeldi Ochevidno buv duzhe vrazlivoyu lyudinoyu bo navit u pohilomu vici zgaduvav yak jogo bili batki i vchitel za najmenshu provinu Chotirnadcyatirichnim batko jogo poslav na podalshe navchannya do Magdeburga a potim do Ajzenaha 1501 roku Lyuter vstupiv do Erfurtskogo universitetu Martin Lyuter yak Pomishik Jorg Kartina Lukasa Kranaha Starshogo 1522 Odnogo razu perezhivshi velike potryasinnya pid chas gromovici vin daye obitnicyu piti u chenci j proti voli batka perestupiv porig monastirya avgustinciv de u 1507 roci buv visvyachenij na svyashennika Vzimku 1510 11 rokiv Lyuter z inshim monahom avgustincem zdijsniv proshu do Rimu yakij vraziv jogo falshivoyu pobozhnistyu miscevogo duhovenstva i povnoyu vidsutnistyu ochikuvanoyi atmosferi svyatosti u stolici katolicizmu Rozcharovanij ale nepohitnij u viri Lyuter povernuvsya dodomu i prodovzhiv navchannya 1512 roku zahistiv doktorsku disertaciyu u Vittenberzkomu universiteti Reformatorstvo Martin Lyuter spalyuye bullu gravyura na derevi 1557 18 zhovtnya 1517 roku papa Lev H vipustiv bullu pro vidpushennya grihiv i prodazhu indulgencij z metoyu Spriyannya pobudovi hramu sv Petra i poryatunku dush hristiyanskogo svitu Lyuter vibuhnuv kritikoyu roli cerkvi v poryatunku yaka virazilasya 31 zhovtnya 1517 roku v 95 tezah Tezi buli takozh vidpravleni yepiskopu Brandenburzkomu i arhiyepiskopu Majncskomu Vidomo sho vistupi proti papstva buli i ranishe Odnak voni mali desho inshij harakter Ocholeni gumanistami vistupi proti indulgenciyi rozglyadali problemu z tochki zoru lyudyanosti Lyuter zhe kritikuvav dogmi tobto hristiyanskij aspekt vchennya Chutki pro tezi poshirilisya bliskavichno i Lyutera viklikali v 1519 roci na sud i na Lejpcizkij disput kudi vin z yavivsya popri dolyu Yana Gusa U disputi Lyuter visloviv sumniv u spravedlivosti j nepogrishnosti katolickogo papstva Todi Papa Rimskij Lev X naklav na Lyutera anafemu v 1520 roci bullu proklyattya sklav P yetro z domu katolicka cerkva planuye jogo reabilituvati Lyuter publichno spaliv u dvori Vittenberzkogo universitetu papsku bullu pro anafemu i v zvernenni Do hristiyanskogo dvoryanstva nimeckoyi naciyi ogolosiv sho borotba z papskim zasillyam ye spravoyu vsiyeyi nimeckoyi naciyi Perekladeni z latini nimeckoyu i vidrukuvani velikim tirazhem tezi nespodivano zrobili velikogo rozgolosu v suspilstvi jogo pidtrimali taki sami vilnodumci yak i vin licarskogo stanu Ulrih fon Gutten naukovec yevropejskogo rivnya profesor Vittenberzkogo universitetu Filipp Melanhton navit kurfyurst Fridrih Mudrij Yihnya pidtrimka dodala Lyuteru vpevnenosti j vin vidmovivsya na vimogu vishogo duhovenstva viznati svoyi pomilki Bilshe togo vin postaviv pid sumniv same isnuvannya ne tilki papstva ale i Cerkvi vzagali U vidpovid papa Lev H svoyeyu bulloyu vid 15 chervnya 1520 roku prigroziv jomu vidluchennyam vid Cerkvi i dav 60 dniv na rozdumi i pokayannya Lyuter dalekij vid pokayannya i todi na vimogu papi novoobranij imperator Karl V yakij she chekav na koronaciyu papoyu vidav edikt pro spalennya usih drukovanih prac Lyutera U bagatoh mistah Yevropi zokrema u Lyezhi Kelni Majnci knigi broshuri plakati buli kinuti u vogon sho spravilo velike vrazhennya na publiku Tim ne menshe u Lyutera lishilogsya bagato prihilnikiv i u vidpovid na toj akt studentstvo Vittenberga spalilo katolicki knizhki i sered nih Kodeks kanonichnogo prava Prisutnij pri comu Lyuter kinuv u vogon papsku bullu Visti pro spalennya Kodeksu nepovaga do yakogo karalasya vichnim proklyattyam bliskavichno poshirilasya po vsij Nimechchini narobilo she bilshe vrazhennya nizh spalennya prac Lyutera Papi ne zalishilosya nichogo inshogo yak vidluchiti yeretika vid Cerkvi i vin zdijsniv ce 3 sichnya 1521 roku Odnochasno Karl V Gabsburg sklikav u Vormsi rejhstag i viklikav tudi Lyutera 18 kvitnya 1521 roku Vid nogo vimagali zrektisya svoyih poglyadiv ale Lyuter u vvichlivij formi vidmovivsya ce zrobiti Vzhe pislya jogo vid yizdu rejhstag ogolosiv Lyutera poza zakonom ale vin na toj chas za dopomogoyu kurfyursta Fridriha vzhe vstig nadijno shovatisya u zamku Vartburg pid viglyadom licarya Jorga Tut a piznishe u Vittenberzi vin pereklav nimeckoyu movoyu Bibliyu i propikluvaaesya organizaciyeyu lyuteranskih gromad yaki vinikli vsyudi v Nimechchini Svoyim doskonalim perekladom vin zrobiv vagomij vnesok u rozvitok nimeckoyi movi Bibliya stala zrozumila prostim lyudyam hoch Lyuter ne dotrimuvavsya yakogos odnogo dialektu nimeckoyi movi j shiroko zastosovuvav vlasni novotvori Lishe u 1534 roci vin zakinchiv cyu titanichnu pracyu Zhodna literaturna pracya v ti chasi ne mala takogo popitu yak Bibliya Lyutera Za dvadcyat rokiv vijshlo ponad 400 yiyi vidan Za dopomogoyu pribichnikiv Lyutera osoblivo Melanhtona proces Reformaciyi nabrav silu Demonstruyuchi svij rozriv z Katolickoyu Cerkvoyu bagato svyashennikiv pochali odruzhuvatisya deyaki civilni osobi zvazhilisya vikonuvati obryad Prichastya a virni nishiti obrazi i cerkovnu skulpturu Reformaciya jshla yak zverhu tak i znizu Postupovo vinikla zagroza socialnih zavorushen i Lyuter vijshov z pidpillya u Vittenberzi shob pom yakshiti radikalnist ruhu i tim z odnogo boku zapobigti vvedennyu v misto vijsk dlya vstanovlennya poryadku a z drugogo ne narazhati na nebezpeku prihilnih do nogo kurfyurstiv dopomoga yakih bula jomu potribna Tim chasom u Rimi papskij prestol obijnyav Adrian VI yakij rozglyadav proces Reformaciyi yak karu Bozhu za grihi i namagavsya prijti do primirennya z Lyuterom U cej chas u Nimechchini licarstvo zdijnyalo povstannya a v 1525 roci pochalasya Selyanska vijna duhovnim liderom yakoyi stav Tomas Myuncer Lyuter namagavsya perekonati jogo u hibnosti nasilnickogo shlyahu ale marno Myuncer zvinuvativ jogo v tomu sho vin zradiv zagalnij spravi a vin Myuncer cyu spravu prodovzhit Ta stalosya inakshe Ob yednanimi zusillyami feodalno knyazhoyi aristokratiyi povstannya bulo pridusheno i Myuncer potrapiv do ruk voroga Cherez kilka dniv jogo stratili pislya nelyudskih katuvan Za inshoyu versiyeyu pid chas Selyanskoyi vijni 1524 1526 rokiv Lyuter vistupiv z rizkoyu kritikoyu buntivnikiv napisavshi Proti vbivchih i grabizhnickih zgraj selyan nim Wider die rauberischen und morderischen Rotten der Bauern de nazvav rozpravu z vinuvatcyami zavorushen bogougodnoyu spravoyu Prote Reformaciya prodovzhilasya mirnim shlyahom odnak u cij situaciyi v 1525 roci 42 h richnij Lyuter zrobivo nespodivanij krok vin odruzhuyetsya z 26 richnoyu kolishnoyu cherniceyu Katarinoyu fon Bora yaka dva roki pered tim vtekla z monastirya Cim aktom vin hotiv podati priklad duhovenstvu i dijsno bagato chenciv i svyashennikiv jogo nasliduvali ale najblizhchi pribichniki buli duzhe rozcharovani tim sho yihnij lider faktichno pokinuv yih u tyazhkij chas nadavshi perevagu vlashtuvannyu osobistogo zhittya Cej krok Lyutera razom z inshimi obstavinami sponukali deyakih diyachiv Reformaciyi zdebilshogo z chisla gumanistiv povernutisya u lono Katolickoyi Cerkvi Zokrema comu spriyalo zagostrennya stosunkiv mizh Lyuterom i viznanim liderom gumanistiv Erazmom Rotterdamskim yakij spochatku zajmav nejtralnu poziciyu po vidnoshennyu do Reformaciyi odnak vidverto vislovlyuvana do nogo nepovaga v listah Lyutera viklikala adekvatnu reakciyu Rozhodzhennya u poglyadah malo misce i sered samih reformatoriv sprobi znajti spilnu tochku zoru u teologichnih i obryadovih pitannyah ne mali uspihu i vreshti resht rozgaluzhennya reformatorskih cerkov stalo neminuchim Reshtu svogo zhittya Martin Lyuter proviv u rodinnih turbotah Obtyazhenij finansovimi problemami vin vse zh ne vimagav gonoraru za svoyi knigi vdovolnyayuchis skromnoyu profesorskoyu platneyu u Vittenberzkomu universiteti Chas vid chasu vin brav uchast u procesi stverdzhennya protestantskoyi Cerkvi ale cej proces vzhe jshov nezalezhno vid jogo voli Vin pomer u ridnomu Ajslebeni kudi viyihav zalagoditi superechku pro spadshinu miscevogo grafa U 1529 roci Lyuter zapisav Velikij i Malij Katehizis yaki buli pokladeni v osnovu Knigi Zgodi U roboti Augsburzkogo rejhstagu 1530 roku Lyuter ne brav uchast poziciyi protestantiv na nomu predstavlyav Melanhton Naprikinci XX stolittya zavdyaki diyalnosti Ivana Pavla II buv reabilitovanij Elementi vchennyaVchennya pro derzhavu Za vchennyam Lyutera Bog stvoriv dva carstva Bozhe i svitske Ce vin zrobiv cherez dvoyistu prirodu lyudini sho ye vodnochas i duhovnoyu i tilesnoyu Isnuvannya dvoh carstv za vchennyam Lyutera determinovano she j tiyeyu obstavinoyu sho svit skladayetsya perevazhno ne zi spravzhnih hristiyan Yakbi v nomu perevazhali spravzhni hristiyani to ne treba bulo b ni knyaziv ni paniv ni mecha ni prava Spravzhni hristiyani ne dopuskali b niyakih porushen zakonu lyubili b odin odnogo Superechlivist lyudskoyi prirodi krajnya nedoskonalist svitu v yakomu panuye zlo vistupayut na dumku Lyutera prichinami yaki viklikali do zhittya Bozhoyu voleyu svitske carstvo Pid ponyattyam svitskogo carstva vin rozumiv usyu sferu vidnosin mizh lyudmi sho bezposeredno regulyuyetsya lyudskimi zakonami pripisami Neyu ohoplyuyutsya sukupnosti riznih zv yazkiv gospodarskih torgovih simejnih a najgolovnishe politichni Derzhava povinna pikluvatisya pro zovnishni vidnosini i vnutrishni poryadki virishuvati svitski konflikti borotisya z proyavami zla Osobi yaki zdijsnyuyut ci funkciyi volodiyut vladoyu yihnya vlada nad otochennyam osnovana na nasilnickomu shtuchnomu panuvanni Lyuter zaklikav praviteliv dbati ne pro vlasnu vigodu slavu tosho a pro dobrobut krayini Vladaryuye zh docilno upravlyaye rozumno toj knyaz monarh yakij vikoristovuye vladu ne yak privilej a zdijsnyuye yiyi yak povinnist pokladenu na nogo Bogom Tobto hristiyanskij pravitel maye vvazhati sebe slugoyu a ne panom narodu Lyuter viriznyav she grupu vlasne zemnih svitskih faktoriv yaki povinni vrahovuvatis u strategiyi upravlinnya derzhavoyu Ce realnij stan krayini socialna j politichna docilnist zdatnist administraciyi produmuvati i vtilyuvati v zhittya svoyi namiri Lyuter nastavlyav praviteliv prisluhatisya do golosu rozumu realistichno pristosovuvatisya do situaciyi Otzhe reformator vistupav za tvereze poyednannya sili z mudristyu u zdijsnenni derzhavnoyi vladi Svitska vlada ne povinna syagati dali tila i majna lyudini U vsomu inshomu derzhavi nalezhit pravo vimagati povnoyi pokori Lishe v yedinomu vipadku vin viznaye mozhlivist oporu vladi koli praviteli znevazhayut svobodu hristiyanina samomu buduvati svoyi vidnosini z Bogom u vipadku vtruchannya praviteliv u spravi viri Vchennya pro pravo Martin Lyuter stavivsya dosit kritichno do togochasnogo prava Osoblivij kritici piddavav pravo kanonichne Prichina tomu zahist kanonistami pozicij i domagan rimo katolickoyi cerkvi Lyuter vislovlyuvav ideyu sho carstva svitu povinni upravlyatisya za dopomogi primusovih zakoniv Svitska vlada inakshe ne mozhe Inshimi sposobami ne mozhna ochistiti zemlyu vid zla navesti poryadok zberigati spokij hristiyan karati zlochinciv Ale svitska vlada obmezhena spravami zemnimi lyudskimi ta bezsila u spravah viri sovisti Svoboda dushi galuz viri vnutrishnij svit lyudini perebuvayut poza yurisdikciyeyu derzhavi za mezhami diyi yiyi zakoniv Klasifikuvavshi usi zakoni na pershe misce vin postaviv bozhestvennij zakon odnakovij dlya vsih Na druge zakon prirodnij vlastivij lyudyam Na tretomu misci opinivsya imperatorskij zakon yakij reglamentuye vse svitske upravlinnya Na chetvertomu misci roztashovani zakoni mist i zemel obov yazkovi lishe dlya okremih miscevostej Lyuter viznavav sho vsyake pisane pravo viplivaye z prirodnogo rozumu prirodnogo prava yake buduchi pohidnim vid voli Bozhoyi yavlyaye soboyu yakisno inshij fenomen nizh pravo bozhestvenne Svitskij vladi yaka spirayetsya na nogo prirodne pravo dozvolyaye upravlyati zovnishnoyu povedinkoyu lyudej majnom rechami Sim yaPortret Katarini fon Bora 13 lipnya 1525 roku Martin Lyuter odruzhivsya iz Katarinoyu fon Bora 29 01 1499 20 12 1552 odniyeyu z 12 chernic bernardinskogo monastirya yakim vin dopomig vtekti v kvitni 1523 roku Katarina fon Bora pohodila iz shlyahetnoyi saksonskoyi rodini She divchinkoyu batki vidpravili yiyi do monastirya bernardinciv de vona probula azh do vtechi u bochkah z oseledcyami organizovanoyi Martinom Lyuterom Pro svoyu druzhinu Martin Lyuter v serpni 1526 roku pisav Moya Keti taka lyub yazna i dobra do mene sho ya ne prominyav bi svoyu bidnist na usi skarbi Kreza Pislya odruzhennya para pereyihala zhiti v kolishnij monastir avgustinciv poblizu Vittenberga yakij yim podaruvav yak vesilnij podarunok kurfyurst Saksoniyi Ioan Stijkij V nih narodilos shestero ditej Gans lipen 1526 roku Elizabet 10 grudnya 1527 r yaka pomerla cherez dekilka misyaciv Magdalena 1529 Martin 1531 Paul sichen 1533 Margaret 1534 Pereklad BibliyiKimnata Martina Lyutera u Vartburzkomu palaci U Vartburzi Martin Lyuter zalishavsya do 1 travnya 1522 roku incognito yak Pomishik Jorg Vin pereklav voseni 1521 roku Novij Zapovit na nimecku movu Ce jomu vdalos zrobiti za 11 tizhniv Dlya cogo originalom jomu sluguvav ekzemplyar greckoyi Bibliyi Erazma Rotterdamskogo Vin vikoristovuvav takozh latinskij pereklad Bibliyi a takozh Vulgata Pereklad Martina Lyutera vijshov u veresni 1522 roku 1523 roku svit pobachila takozh jogo pershu chastinu perekladu Starogo Zapovitu obidva perekladi vizhili do 1525 roku vzhe u 22 vidan j 110 perevidan Takim chinom do tretini usih nimciv yaki buli zdatni chitati mali cyu knizhku u sebe vdoma U 1534 roci Martin Lyuter pereklav zalishok Starogo Zapovitu iz todishnogo znajdenih rukopisiv Mazoretu Obidva Zapoviti utvoryuyut znamenitu Bibliyu Martina Lyutera Cim perekladom Martin Lyuter zrobiv zmist zrozumilishim prostomu narodovi Shopravda do cogo buli vzhe 14 verhnonimeckih j serednonimecki vidannya Bibliyi Ale ci perekladi zavdyaki svoyij visokoparnij nimeckij movi buli vazhko zrozumilim dlya lyudej Martin Lyuter menshe perekladav doslivno a namagavsya perenesti na nimecku movu biblijni virazi sensus literalis za yihnim znachennyam Stil jogo pisma vplivav na stil i slovotvir nimeckoyi movi stolittyami Takim chinom vin vigadav taki slova yak Feuertaufe bojove hreshennya Bluthund krovopivcya abo lyagavij sobaka Selbstverleugnung samozrechennya samoviddanist Machtwort virishalne slovo Schandfleck klejmo plyama ganbi Luckenbusser nepovnocinnij zastupnik Gewissensbisse dokori sumlinnya Lastermaul obmovnik ta Lockvogel primanka Vin stav takozh avtorom metafor yaki gruntuvalisya na Bibliyi zokrema Perlen vor die Saue werfen rozkidati perlini pered svinyami Mt 7 6 ein Buch mit sieben Siegeln tayemnicya za simoma pechatkami Ob 5 1 etwas ausposaunen shos roztrubiti im Dunkeln tappen blukati u temryavi Mt 15 14 ein Herz und eine Seele sein zhiti dusha v dushu auf Sand bauen buduvati na pisku Mt 7 26 Wolf im Schafspelz vovk v ovechij shkuri Mt 7 15 Martin Lyuter yak novatorZadlya poshirennya dumok Reformaciyi Martin Lyuter vikoristav ne populyarizovani do togo shlyahi pamfleti baladi ta ksilografiyu Pamfleti Hocha j napisani latinoyu 95 tez negajno viklikali zhvave obgovorennya spochatku v uchenih kolah Vittenberga a zgodom i dali za mezhami cogo mista U grudni 1517 roku yih drukovani vidannya u formi pamfletiv i listivok odnochasno z yavilisya v Lejpcigu Nyurnberzi j Bazeli Voni vijshli koshtom druziv Lyutera yakim toj nadislav primirniki Nevdovzi z yavilisya j perekladi nimeckoyu dostupni dlya chitannya sered shirshogo zagalu a ne lishe dlya vchenih i kliru yaki znali latinu Drug Lyutera Fridrih Mikonius piznishe pisav sho ne minulo j 14 dniv yak pro ci tezi znali po vsij Nimechchini a za chotiri tizhni z nimi oznajomivsya majzhe ves hristiyanskij svit Ce neochikuvane ale strimke poshirennya 95 tez pokazalo Lyuteru yak peredavane vid lyudini do lyudini povidomlennya mozhe nezabarom dijti do shirokogo zagalu Yih drukuyut i rozpovsyudzhuyut tak yak ya sobi uyaviti ne mig pisav vin u berezni 1518 roku do nyurnberzkogo vidavcya yakij opublikuvav nimeckij pereklad tez Na vidminu vid knizhok vigotovlennya yakih zajmalo tizhni a to j misyaci pamflet mozhna bulo nadrukuvati za den dva Pershi primirniki vidannya cina yakih majzhe dorivnyuvala cini kurki spochatku rozpovsyudzhuvali v misti de yih bulo nadrukovano Prihilniki Lyutera rekomenduvali yih svoyim druzyam Yih reklamuvali vlasniki knigaren nimi torguvali knigonoshi Kramari kupci ta propovidniki perevozili primirniki do inshih mist i yaksho voni viklikali dostatnij interes miscevi drukari vipuskali vlasnij naklad Ce buv odin z najkrashih ta najprostishih sposobiv shvidko ta masovo rozpovsyuditi vlasni ideyi Napriklad pershij pamflet bulo perevidano 14 raziv lishe 1518 roku nakladami prinajmni v tisyachu ekzemplyariv Iz 6 tis riznih pamfletiv vidanih u nimeckomovnih derzhavah u 1520 1526 rokah majzhe 1700 buli vidannyami prac Lyutera Zagalom z majzhe 6 7 mln pamfletiv yaki bulo nadrukovano v pershe desyatirichchya Reformaciyi ponad chvert nalezhala jogo peru U bagatoh pamfletah avtor zaklikav chitacha obgovoryuvati zmist z inshimi j chitati yih ugolos nepismennim Lyudi chitali j obgovoryuvali pamfleti v rodinnomu koli sered druziv u zayizhdzhih dvorah i shinkah U cih superechkah brali uchast najriznomanitnishi lyudi vid anglijskogo korolya Genriha VIII yakogo za traktat proti Lyutera napisanij spilno z Tomasom Morom papa nazvav zahisnikom viri do nyurnberzkogo shevcya Gansa Saksa yakij napisav nizku shaleno populyarnih pisen na pidtrimku Lyutera Pamfleti Lyutera sprovokuvali u sviti polemiku Zokrema prodavec indulgencij Tecel buv odnim iz pershih hto vstupiv u drukovanu polemiku z Lyuterom vidpovivshi jomu vlasnoyu dobirkoyu tez Inshi takozh vdalisya do novogo formatu pamfleta shob doluchitisya do diskusiyi pidtrimavshi abo sprostuvavshi Lyuterovi argumenti vistupiv na zahist papi u svoyemu Dialozi proti zuhvalih tez Martina Lyutera Nazivav Lyutera prokazhenim iz latunnimi mizkami ta zaliznim nosom i zaperechuvav usi jogo dokazi vihodyachi z nepogrishnosti papi Lyuter yakij ne zalishav bez vidpovidi zhodnogo vikliku vitrativ lishe dva dni na te shob vidati vlasnij pamflet Teper meni shkoda sho ya znevazhav Tecelya pisav vin Hoch bi yakim nezgrabnim vin buv ale pisav vin dotepnishe za vas Vi ne navodite zhodnoyi citati zi Svyatogo Pisma Vi ne dayete zhodnih poyasnen Novinna balada Yak i pamflet Martin Lyuter takozh uspishno vikoristovuvav novinnu baladu Ce buv opis suchasnih podij chasto perebilshenij u virshovanij formi pokladenij na vidomu vzhe melodiyu shob jogo legko mozhna bulo vivchiti spivati j navchiti inshih U novinnih baladah chasto navmisno poyednuvali blagochestivu melodiyu zi svitskimi a to j bogohulnimi tekstami Yih poshiryuvali u formi rozdrukovanih sliv do pisen iz primitkoyu na yaku melodiyu spivati Pislya zauchuvannya napam yat voni mogli poshiryuvatisya navit sered nepismennih u formi grupovogo vikonannya I reformatori j katoliki vikoristovuvali cej novij vid media dlya poshirennya informaciyi ta vistupiv proti oponentiv persha Lyuterova sproba v zhanri novinnoyi baladi opovidaye pro dvoh chenciv strachenih u Bryusseli 1523 roku pislya vidmovi zrektisya svoyih lyuteranskih poglyadiv Ksilografiya Poyednannya chitkoyi grafiki z korotkimi tekstami nadrukovanimi u formi listivok abo plakativ donosilo ideyu i do nepismennih chi malopismennih a takozh sluzhilo naochnim posibnikom dlya propovidnikiv Lyuter kazav sho bez kartin mi ne mozhemo ni dumati ni rozumiti nichogo Deyaki ksilografiyi na religijnu tematiku mali skladnu kompoziciyu z bagatoznachnimi alyuziyami j kilkoma plastami sensiv dostupnih lishe visokoosvichenim lyudyam Napriklad seriya kartin u yakih blagochestyu Spasitelya protistavleno rozpustu j padinnya papi Deyaki zh buli nadzvichajno grubi j naochni yak Zvidki vzyalisya chenci tri chorti viporozhnyuyutsya monahami yakih uzhe nazbiralasya chimala kupa Najkrashi malyunki stvoriv Lyuteriv drug Lukas Kranah Protivniki Lyutera vidpovidali vlasnimi ksilografiyami napriklad kartina Lyuter grayetsya v yeres zobrazhuye jogo z troma chortami pomichnikami za prigotuvannyam yakogos ogidnogo variva Z kazana klubochitsya para na pasmah yakoyi napisano brehnya piha zazdrist yeres tosho Vorogi Lyutera porivnyuvali poshirennya jogo idej z epidemiyeyu Papska bulla 1520 roku v yakij Lyuteru pogrozhuvali vidluchennyam vid cerkvi svoyeyu metoyu stavila pripiniti postup ciyeyi chumi i rakovoyi hvorobi shob vona ne poshiryuvalasya dali Vormskij edikt 1521 roku poperedzhav sho slid ne dopuskati rozpovsyudzhennya Lyuterovih idej inakshe ves nimeckij narod a za nim j inshi narodi zarazyatsya tiyeyu samoyu nedugoyu Ci dokumenti pidtverdzhuyut efektivnist obranih Lyuterom metodiv TvoriTomus secundus omnium operum 1562Lekciyi pro Poslannya do Rimlyan 1515 1516 95 tez pro indulgenciyi 1517 Do hristiyanskogo dvoryanstva nimeckoyi naciyi 1520 Pro vavilonske polonennya cerkvi 1520 List Myulpfortu 1520 Vidkritij list papi Lvu H 1520 6 veresnya Pro svobodu hristiyanina Von der Freiheit eines Christenmenschen 1520 Proti prokloniv bulli Antihrista Pro rabstvo voli 1525 Velikij i malij Katehizis 1529 Pro yevreyiv ta yih brehnyu 1543 Istorichne znachennya diyalnosti LyuteraZgidno z Maksom Veberom lyuteranska propovid ne tilki dala poshtovh Reformaciyi ale posluzhila povorotnim momentom v zarodzhenni kapitalizmu i viznachila duh Novogo Chasu V istoriyu nimeckoyi gromadskoyi dumki Lyuter uvijshov i yak diyach kulturi yak reformator osviti muziki 2003 roku za rezultatami opituvan gromadskoyi dumki Lyuter stav drugim velikim nimcem v istoriyi Nimechchini Vin ne tilki viprobuvav na sobi vpliv kulturi Vidrodzhennya ale v interesah borotbi z papistami pragnuv vikoristovuvati narodnu kulturu ta bagato zrobiv dlya yiyi rozvitku Velike znachennya mav vikonanij Lyuterom pereklad na nimecku movu Bibliyi 1522 1542 v yakomu jomu vdalosya zatverditi normi zagalnonimeckoyi nacionalnoyi movi V ostannij roboti jomu aktivno dopomagav jogo viddanij drug i soratnik Aforizmi pro Lyutera Lyuter yak viperedzhennya suchasnoyi lyudini vvibrav v sebe vsi vidi nevrivnovazhenosti Paskal spivisnuvav v nomu razom z Gitlerom Emil Choran Vikoristannya obrazu Martina LyuteraU kino Z poyavoyu nimih filmiv pro Martina Lyutera isnuvali tilki biografichni kinofilmi Mizh tim ye des 17 ekranizacij pro Lyutera zokrema najnovishij hudozhnij film znyatij u 2003 roci Lyuter Luther SShA Kanada 1973 Martin Lyuter Martin Luther Nimechchina 1983 Luther FRN 2003 U roli Martina Lyutera U muzici Kari Tikka stvoriv u 2000 roci operu prisvyachenu Martinu Lyuteru Koncertnij albom Neal Morses Sola Scriptura yakij vijshov 2007 roku pokazuye vpliv Martina Lyutera i jogo polemiku z elitoyu katolickoyi cerkvi U filateliyi Marki nimeckoyi federativnoyi poshti 1952 na chest konferenciyi Marki nimeckoyi federativnoyi poshti 1961 iz seriyi Znachne nimecke Blok poshtovih marok NDR 1983 na chest 500 richchya dnya narodzhennya Martina Lyutera Poshtovi marki nimeckoyi federativnoyi poshti 1996 prisvyacheni 450 richchyu smerti Martina LyuteraVshanuvannya pam yati7100 Martin Lyuter asteroyid yakij nazvali na chest bogoslova KanonizaciyaSvyatij v Ukrayinskij lyuteranskij cerkvi Ukrayinska Lyuteranska Cerkva vvazhaye jogo zasnovnikom svoyeyi religiyi Den pam yati 18 lyutogo PrimitkiDeutsche Nationalbibliothek Record 118575449 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Burr G L A New Fragment on Luther s Death With Other Gleanings From the Age of the Reformation Am Hist Rev American Historical Association University of Chicago Press OUP 1911 Vol 16 Iss 4 P 723 735 ISSN 0002 8762 1937 5239 doi 10 2307 1835704 doi 10 1086 AHR 16 4 723 d Track Q1814982d Track Q5541742d Track Q464915d Track Q217595d Track Q99612487d Track Q389936 Czech National Authority Database d Track Q13550863 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 CONOR Sl d Track Q16744133 Tkachenko R Ne tolko Pisanie issledovanie sootnosheniya Svyashennogo Pisaniya i Svyashennogo Predaniya kak istochnikov bogosloviya u Martina Lyutera v kontekste istoricheskogo razvitiya zapadnoj cerkovnoj tradicii 9 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Filosofska dumka Specvipusk Sententiae IV 2013 Germenevtika tradiciyi ta suchasnosti u teologiyi ta filosofiyi ISSN 0235 7941 S 154 180 S 161 ru Martin Lyuter v tvorcheskom soznanii Pushkina 16 sichnya 2021 u Wayback Machine Vremennik Pushkinskoj komissii Sb nauch tr RAN Istor filol otd nie Pushkin komis SPb Nauka 2004 Vyp 29 S 53 68 S 58 Arhiv originalu za 23 sichnya 2009 Procitovano 22 lyutogo 2012 Akkolti Arhiv originalu za 28 veresnya 2017 Procitovano 22 lyutogo 2012 Arhiv originalu za 12 bereznya 2013 Procitovano 22 lyutogo 2012 Horst Herrmann Martin Luther Eine Biographie Berlin Aufbau Taschenbuch Verlag 2 Auflage 2003 S 464 Bernd Moeller Deutschland im Zeitalter der Reformation S 90 Jan von Flocken 1521 Wie Martin Luthers Bibel unsere Sprache pragt 26 bereznya 2010 u Wayback Machine in Die Welt Ausgabe vom 25 Januar 2008 Arhiv originalu za 6 sichnya 2012 Procitovano 22 lyutogo 2012 Arhiv originalu za 11 sichnya 2012 Procitovano 22 lyutogo 2012 Emil Mishel Sioran Girki silogizmi Algoritm 2008 S 29 ros DzherelaV I Lyubashenko Lyuter Martin 16 veresnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi S 392 ISBN 978 966 00 1028 1 P I Kosuha Lyuter 29 serpnya 2016 u Wayback Machine Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 M Molodaya gvardiya 2000 ros Martin Luther Eine Bibliographie German 29 grudnya 2008 u Wayback Machine nim Porozovskaya B D Martin Lyuter Ego zhizn i reformatorskaya deyatelnost SPb 1997 ros N Kochan Lyuter Martin Politichna enciklopediya Redkol Yu Levenec golova Yu Shapoval zast golovi ta in K Parlamentske vidavnictvo 2011 S 414 ISBN 978 966 611 818 2 Brendler G Martin Lyuter teologiya i revolyuciya M Univ kn 2000 366 s ros Kantcenbah F V Martin Lyuter Rostov na Donu Feniks 1998 320 s ros Lyuter Martin Filosofskij enciklopedichnij slovnik V I Shinkaruk gol redkol ta in Kiyiv Institut filosofiyi imeni Grigoriya Skovorodi NAN Ukrayini Abris 2002 S 350 742 s 1000 ekz BBK 87ya2 ISBN 966 531 128 X PosilannyaLyuter Martin Ukrayinska Religiyeznavcha EnciklopediyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Martin Lyuter Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Martin Lyuter