Пові́трянодеса́нтні війська́ Радя́нського Сою́зу — один з основних високомобільних родів військ Радянської армії, створений у 1930 році, який організаційно безпосередньо підпорядковувався (через штаб повітрянодесантних військ СРСР) Міністрові оборони СРСР, та був призначений та підготовлений для ведення бойових дій в тилу противника.
Повітрянодесантні війська СРСР | |
---|---|
рос. Воздушно-десантные войска СССР | |
![]() | |
На службі | з 1930 по 1991 рр. |
Країна | |
Тип | повітрянодесантні війська |
Роль | резерв Ставки Верховного Головнокомандування СРСР |
Чисельність | 75 тис. чол. |
У складі | Радянська армія |
Прізвиська | Війська дяді Васі |
Річниці | 2 серпня 1930 |
Війни/битви | Радянсько-фінська війна, Бесарабський похід, Друга світова війна, Угорська революція, Операція «Дунай» 1968, Афганська війна 1979—1989 |
Командування | |
Визначні командувачі | ![]() ![]() ![]() |
Знаки розрізнення | |
Прапор | ![]() |
| |
![]() |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ05WOGxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpVbFJEQWxRaklsUkRFbE9EQWxSREVsT0VKZk1Ua3pOVjhsUkRBbFFqTXVKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSXdMbDhsUkRBbFFURWxSREFsUWpFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQmZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ05WOGxSREFsUWtZbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpjbFJEQWxRalVsUkRBbFFrTWxSREFsUWtJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPRVl1YW5Cbkx6TXdNSEI0TFNWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ05WOGxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpVbFJEQWxRaklsUkRFbE9EQWxSREVsT0VKZk1Ua3pOVjhsUkRBbFFqTXVKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSXdMbDhsUkRBbFFURWxSREFsUWpFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQmZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ05WOGxSREFsUWtZbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpjbFJEQWxRalVsUkRBbFFrTWxSREFsUWtJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPRVl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
До складу ПДВ СРСР входили повітрянодесантні, десантно-штурмові, планерні та армійської авіації підрозділи, частини, з'єднання та установи.
Наприкінці 1991 року мали у своєму складі 7 повітрянодесантних дивізій та майже 20 окремих бригад, полків та батальйонів.
Історія
Передвоєнний час
Зародження
Радянський Союз був у числі світових лідерів з питань створення повітрянодесантних військ. Вперше Червона армія застосовувала повітряний посадочний десант у ході боротьби з басмачами в Середній Азії. У 1927 році на трьох літаках було оперативно перекинуто підкріплення з 15 червоноармійців, а 23 квітня 1929 року в район міста Гарм (Таджикистан) з Термеза шість літаків перевезли повітрям вже 45 бійців кавалерійської бригади. На озброєнні загону знаходилися чотири кулемети і гвинтівки. Перші повітрянодесантні загони своє завдання з розгрому банди басмачів Файзули (Афганістан) виконали, знищивши у бою за місто Гарм близько 80 басмачів. Зараз цю подію можна упевнено назвати «тактичним посадочним повітряним десантом».
Тоді ж теорія повітряного десанту тільки зароджувалася…
Командувач Ленінградським військовим округом М. М. Тухачевський ще в 1928 році почав активно пропагувати ідею створення спеціальних підрозділів, призначених для швидкого перекидання повітрям, — прообраз «аеромобільних частин», як би це було названо зараз. Згідно з його думками, такі підрозділи, озброєні в тому числі і важкою зброєю, повинні були літаками перекидатися в тил противника і там виконувати завдання з порушення роботи тилової структури ворога — знищувати штаби, склади, обози, вузли зв'язку, захоплювати стратегічно важливі об'єкти — мости, перевали і т. д. Вантажопідйомність літаків, що існували тоді, дозволяла піднімати в повітря бійців, озброєних мінометами, кулеметами і гранатами. З таким набором вогневих засобів знищити вузол зв'язку або штаб противника було цілком реальне.
Про застосування парашутів для висадки бійців, тоді ніхто ще не думав. Парашут у той час розглядався виключно як засіб порятунку пілотів, і увагою військових теоретиків був обділений. Першим військовим парашутистом в СРСР фактично став комбриг Леонід Григорович Мінов. У 1929 році у складі радянської торгової організації «Амторг» він виїхав до США, де повинен був ознайомитися зі станом парашутної справи в США та закупити для потреб ВПС Робітничо-Селянської Червоної Армії рятувальні парашути. Прибувши на завод компанії «Ірвін» (яка займалася виготовленням рятувальних парашутів і іншого авіаційного спорядження) в місто Буффало, штат Нью-Йорк, комбриг отримав запрошення особисто випробувати якість запропонованого йому товару.
Мінов, що приїхав до США як «фахівець з парашутів», просто не міг відмовитися. 13 червня 1929 року він зробив стрибок з парашутом з висоти 500 метрів. Всього за період відрядження він здійснив 3 стрибки. Після прибуття в СРСР він був призначений на посаду інструктора з парашутної підготовки, де почав готувати інструкторів з парашутної справи.
До літа 1930 року Мінов підготував у теоретичній частині 30 парашутистів з числа добровольців. Практичні парашутні стрибки намічено було провести на спеціальних зборах, які відкрилися на аеродромі поблизу міста Воронеж 26 липня 1930 року. Мінов особисто керував проведенням зборів. Перший показовий стрибок (фактично — перший навчально-тренувальний стрибок з парашутом в СРСР) Мінов зробив особисто. Слідом за ним стрибнув відомий льотчик Яків Давидович Мошковський.
За цей час курсантами було виконано 59 тренувальних і показових стрибків з американськими парашутами компанії «Ірвін». Першими радянськими парашутистами стали льотчики Я. Д. Мошковський, І. І. Поваляєв, А. З. Стойлов, Д. Н. Затонський, П. В. Кондратьєв, І. Мухін і ряд інших. Начальник ВПС РСЧА запропонував Мінову підготувати групу парашутистів для здійснення групового стрибка, після чого пояснив: "…було б дуже добре, якби виявилося можливим у ході воронезького навчання продемонструвати викидання групи озброєних парашутистів для диверсійних дій на території «противника…»
Мінов і Мошковський з ентузіазмом сприйняли пропозицію начальника ВПС. З числа найдосвідченіших курсантів вони відібрали десять добровольців і провели з ними декілька занять. Підготовка до проведення цієї першої десантної операції в Радянському Союзі була закінчена до вечора 31 липня.
2 серпня 1930 року, о 9 годині ранку, літак «Фарман-Голіаф» із сімома десантниками (перша група із Мошковським) на борту піднялася в повітря. Над хутором Клочково, з висоти 300 метрів, перша група десантувалася на майданчик розміром 600 на 800 метрів.
Вся група покинула борт протягом п'яти секунд. Мошковський залишився в літаку з метою уточнення точки викидання. Тим часом перша група приземлилася на околиці хутора та швидко зібралася біля Мінова. У момент викидання десантники були озброєні наганами та ручними гранатами. Практично відразу над точкою викидання пройшли три Р-1, які з висоти 150 метрів скинули два м'які поштові мішки, і чотири напівважкі короби, в яких була довгоствольна зброя (зокрема два ручних кулемети), спорядження та боєприпаси необхідні для виконання бойового завдання. «Фарман-Голіаф», що повернувся на аеродром, забрав решту учасників десанту, і, за декілька хвилин, з висоти 500 метрів викинув другу групу над майданчиком десантування. Приземлення другої групи відбулося в безпосередній близькості від того місця, де в цей час знаходилася перша група. Ще за декілька хвилин обидві групи зібралися разом, привели зброю в бойову готовність та висунулися в вихідний район для виконання бойового завдання. У вихідному районі їх чекала вантажівка, яка доставила парашутистів на аеродром. Завдання першого повітряного десанту було успішно виконане.
Ось прізвища учасників першого в історії СРСР озброєного повітряного десанту:
- Мінов
- Мошковський
- Мухін
- Філіппов
- Єгоров
- Пойдус
- Фрейман
- Черкашин
- Кухаренко
- Захаров
- Коваленков
- Поваляєв.
В результаті проведеного експерименту була доведена можливість парашутного десантування озброєного особового складу, а так само була перевірена сама техніка викидання людей та вантажів.
Через місяць, 2 вересня 1930 року на маневрах частин Московського військового округу під керівництвом Якова Мошковського з літака АНТ-9 з висоти 250 метрів був викинутий озброєний парашутний десант в кількості 11 бійців. У десантуванні брали участь парашутисти — учасники повітряного десанту, проведеного 2 серпня (за винятком Мінова). Цього разу група мала конкретне бойове завдання. Приземлившись, десантна група Мошковського здійснила раптовий напад на штаб дивізії, де, забравши оперативні документи, на захопленій вантажній машині відірвалася від переслідування і вдало повернулася до розташування «своїх» військ. Всього за 1930 рік в СРСР було здійснено 84 показових і тренувальних стрибки з парашутом.
Розвиток у 30-ті роки
Директивою від 18 березня 1931 року Штаб РСЧА створює на базі 11-ї стрілецької дивізії Ленінградського військового округу позаштатний авіаційний моторизований десантний загін.
Цей перший експериментальний десантний загін був дислокований в м. Красногвардійське, Ленінградської області та мав наступний склад:
- -одна стрілецька рота;
- -саперний взвод;
- -взвод зв'язку;
- -взвод легкових машин;
- -ескадрилья важкої бомбардувальної авіації (12 літаків ТБ-1)
- -корпусний авіазагін (10 літаків )
Загін отримав на озброєння дві танкетки Т-27, 3 бронемашини, 4 мотоцикли, 10 легкових і 16 вантажних автомобілів, а також 18 кулеметів (з них 4 станкових). За штатом загін мав 164 чоловіки особового складу.
У 1931 році вже було здійснено 621 стрибок з парашутом. Стрибало близько 200 осіб, з яких чотири — жінки. Окрім льотного складу і десантників, з парашутом стрибали 10 командирів частин різних родів військ, у тому числі і майбутній Маршал Радянського Союзу Будьонний С. М. — у той час слухач Військової академії імені М. В. Фрунзе.
Вже в липні 1931 року з літака ТБ-1 проводиться перше випробувальне десантування на парашуті зразка техніки — пікапа ГАЗ-А, з безвідкотною гарматою ДРП. Проте в процесі десантування купол парашута порвався, і машина при приземленні отримала великі пошкодження.
5 січня 1932 року РВС СРСР ухвалив рішення сформувати в Ленінградському, Московському, Українському та Білоруському військових округах штатні авіамотодесантні загони.
10 травня 1933 року в місті Пушкіні (Царське Село) силами бійців 3-ї авіадесантної бригади була побудована металева парашутна вежа заввишки 25 метрів. Це була перша в СРСР парашутна вежа.
Всього до кінця 1933 року в складі повітрянодесантних військ СРСР мав одну бригаду і 8 окремих батальйонів з загальною чисельністю особового складу до 8000 бійців.
12 вересня-17 вересня 1935 року Радянський Союз у присутності великої кількості закордонних військових аташе на маневрах Київського військового округу в районі Бердичева, Сквири і Броварів одночасно протягом 1 год 50 хв висаджується десант з 1188 парашутистів. Після того, як десантники захопили площадку приземлення, тут же негайно проводиться посадочний десант з 1766 чоловік з гарматами і автомобілями.
Військовий аташе Франції — генерал Луазо після навчань заявив: <blockquote>«Парашутний десант великої кількості, побачений мною особисто під Києвом, я вважаю фактом, що не має прецеденту у світі». А присутній на маневрах німецький військовий аташе полковник Курт Штудент зробив відповідні висновки і через три роки сформував в Німеччині перший парашутно-десантний підрозділ, який сам й очолив.
Згодом на маневрах Білоруського військового округу в тилу противника одночасно було висаджено 600 парашутистів. Десантники швидко знайшли і знищили штаб і вузол зв'язку умовного противника.
У 1936 році на маневрах Московського військового округу в районі міста В'язникі був висаджений парашутний десант в 2 200 парашутистів, услід за яким здійснений посадочний десант 3000 бійців з кулеметами і легкими гарматами.
Червень 1936 року на навчаннях Московського військового округу в районі Виїзди викинули (всього 111 ТБ-3) парашутний десант в кількості 2000 бійців, а в районі міста Сейм — посадочний десант в кількості 3000 десантників з важким озброєнням і технікою.
22 вересня 1936 року на маневрах Білоруського військового округу здійснена висадка парашутного десанту 1800 бійців. На цих же навчаннях повітрям на велику відстань була перекинута — 5 272 солдати з гарматами, броньовиками й легкими танками. Присутній на цих маневрах англійський генерал Арчибальд Вейвелл відверто заявив:
«Я ніколи б не повірив в можливість подібної операції, якби не бачив її сам!»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTlpTDJJeEwxUkNMVE10TVRFd0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
30 грудня 1936 року вводиться в дію перший Тимчасовий польовий статут РСЧА, який свідчив: «Парашутно-десантні частини є дієвим засобом для дезорганізації управління і роботи в тилу противника. У взаємодії з військами, що наступають з фронту, парашутно-десантні частини можуть зробити вирішальний вплив на повний розгром противника на даному напрямку».
До літа 1938 року було затверджено рішення сформувати на базі наявних повітрянодесантних частин однотипні повітрянодесантні бригади у кількості шести окремих повітрянодесантних бригад:
- 201-ша опдбр ім. С. М. Кірова ЛЕНВО м. Пушкін
- м.Хабаровськ
- 204-та опдбр Київського військового округу м.Житомир
- 211-та опдбр Приморський край, н.п. Чернігівка
- 212-та опдбр Амурська область, н.п. Куйбишівка-Східна
- 214-та опдбр Білоруського військового округу м. Мар'їна Горка
Після переформовування всі повітрянодесантні бригади були передані в підпорядкування командування сухопутних військ.
Кожна повітрянодесантна бригада у штаті мала 1689 бійців особового складу і включала:
- — один парашутний батальйон;
- — один мотомеханізований батальйон;
- — артилерійський дивізіон
У 1939 році при здійсненні показового стрибка з парашутом загинув один з родоначальників повітрянодесантних військ Я. Д. Мошковський.
У 1939 році змінилася організаційно-штатна структура повітрянодесантних бригад. Вони стали складатися з трьох бойових груп: парашутної, планерної і посадочної.
Бойовий досвід в передвоєнні роки
Бойовий шлях радянських повітрянодесантних військ почався в серпні 1939 року, коли 212-та опдбр взяла активну участь у розгромі в районі Халхин-Голу. За подвиги, здійснені в цих боях орденами і медалями СРСР було нагороджено 352 бійці і командири 212-ї бригади.
17 вересня 1939 року Червона армія вторглася до Польщі. У цьому поході брали участь 201-ша, 204-та і 214-та повітрянодесантні бригади. Проте, в основному, бригади перекидалися наземними шляхами. Лише декілька розвідгруп було висаджене в польських тилах парашутним способом. Під час цього походу в бойових умовах були випробувані способи десантування парашутних мішків з різними вантажами і парашутних бензобаків.
30 листопада 1939 року почалася радянсько-фінська («зимова») війна. Підрозділи повітрянодесантних бригад (201-ша, 204-та, 214-та опдбр) спільно зі стрілецькими частинами брали активну участь в наступальних операціях, не маючи при цьому великих успіхів з різних причин. Так, з 15 лютого по 12 березня 1940 року 201-ша повітрянодесантна бригада вела активну оборону комунікацій 15-ї армії, де підрозділи бригади проведено 37 зафронтових операцій в тилу фінських військ.
214-та пдбр залишалася резервом 15-ї армії і участі в бойових діях практично не брала. Є неперевірена інформація, що в ході наступу на укріпрайони «Лінії Маннергейму» парашутним способом висаджувалися частини 201-ї, 204-ї і 214-ї бригад на п'ять головних цілей і численні другорядні пункти. Але на складній місцевості, в складних погодних умовах і без вогневої і авіаційної підтримки висаджені підрозділи були швидко виявлені фінськими частинами та знищені. Надалі у фінській війні десантники використовувалися лише як піхота, здійснюючи тилами ворога рейди на лижах (частини 201-ї пдбр). На той час це були найбільш підготовлені і боєздатні частини РСЧА, що діяли в зоні конфлікту.
Участь ПДВ в трьох військових конфліктах не змогла повністю виявити всі можливості цього роду військ. Як у Монголії, так і у Польщі й Фінляндії десантникам довелося діяти в основному як звичайна піхота.
Проте вже влітку 1940 року ПДВ були залучені до виконання завдань, відповідних теорії застосування повітряних десантів. 16 червня 1940 року під час окупації військами Червоної армії країн Балтії, 63 літаки ТБ-3 перекинули на аеродром під Шяуляєм першу хвилю десанту чисельністю 720 бійців. Десантники захопили аеродром і забезпечили умови для прийому другої хвилі посадочного десанту.
26 червня 1940 року СРСР під час Бесарабсько-Буковинського вторгнення приймає рішення силами повітрянодесантних військ захопити мости через річку Прут. Відповідно до плану повітрянодесантної операції залучалися 201-ша, 204-та і 214-та опдбр, а також авіаційна група (4 полки ТБ-3) у складі 136 літаків. Повітрянодесантні бригади були зосереджені залізницею у вихідному районі десантування: Бориспіль, Скоморохи, Гоголеве, Калинівка. Протяжність маршруту від початкового району до району десантування склала в середньому 350 кілометрів.
Вранці 29 червня 1940 року 204-та опдбр провела десантування в районі міста Болград, (за іронією долі з 1969 по 2004 роки в цьому невеликому українському місті розташовувалася 98-ма гвардійська Свірська повітрянодесантна дивізія, одна з найвідоміших повітрянодесантних дивізій Радянського Союзу та в подальшому 1 аеромобільна дивізія Збройних Сил України) за 12 кілометрів на північ від міста.
З ранку в повітря піднялися 99 літаків ТБ-3 з 1436 десантниками на борту та здійснили десантування на вибраному майданчику. При десантуванні двоє десантників загинули і п'ятеро отримали переломи ніг. До вечора десантники взяли Болград під свій контроль, а наступного дня 1-й пдб бригади після невеликого бою зайняв місто Кагул і порт Рені.
Вранці 30 червня частини 201-ї опдбр були десантовані в районі Ізмаїла. 240 бійців було висаджено посадочним способом, решта 509 десантників було викинуто на парашутах. За декілька годин Ізмаїл був узятий під повний контроль радянських військових.
Десантування 29-30 червня 1940 року 201-ї і 204-ї пдбр, проведене в умовах, наближених до бойових, показало правильність теоретичних положень і організаційних розрахунків довоєнного часу щодо застосування великих повітряних десантів.
23 квітня 1941 виходить цілком таємне Рішення ЦК ВКП(б) і СНК СРСР № 1112—459сс, яке затверджує наказ «Про нові формування в Червоній армії», де наказує сформувати до 1 червня 1941 року п'ять повітрянодесантних корпусів по три повітрянодесантні бригади в кожному. Загальна чисельність корпусу спочатку була визначена в 8 020 осіб. Типова організаційно-штатна структура бригад:
- — управління бригади;
- — 4 парашутно-десантних батальйони;
- — артилерійський дивізіон;
- — школа молодших командирів;
- — розвідувально-самокатна рота;
- — тил бригади
Чисельність бригади була визначена в 2588 осіб. Кожен парашутно-десантний батальйон мав у своєму складі 546 осіб.
За десять днів до початку Німецько-радянської війни 12 червня 1941 року було створено Управління Повітрянодесантних Військ, яке очолив генерал-майор В. А. Глазунов. Начальником штабу ПДВ був призначений полковник П.Іонов.
На початок Німецько-радянської війни угрупування сил ПДВ включало такі частини й з'єднання:
- 1-й пдк Київського особливого військового округу м.Житомир
- 2-й пдк Харківський військовий округ
- 3-й пдк Одеського військового округу м. Первомайськ
- 4-й пдк Білоруського військового округу м. Пуховічи
- 5-й пдк Прибалтійського військового округу, м.Даугавпілс
- 9-та пдбр
- 10-та пдбр
- 201-ша пдбр імені С. М. Кірова C.M.
- ДВФ Хабаровськ.
Таким складом радянські повітрянодесантні війська зустріли початок німецько-радянської війни.
Період Другої світової війни
Початковий період війни
Друга світова війна застала кадрові частини й з'єднання повітрянодесантних військ в польових таборах і місцях постійної дислокації в основному на західному кордоні. Частини 1-го, 2-го та 3-го ПДК брали активну участь в бойових діях в період літа та осені 1941 року у складі військ Південно-Західного Фронту. Частини 4-го пдк — у складі військ Західного Фронту. Частини 5-го пдк до зими 1942 р. — у складі військ Північно-Західного фронту.
Наприклад, 10-та опдбр 5-го пдк була ще 19 червня висунута до державного кордону для проведення . Війна застала бригаду на марші на південь від Даугавпілса, й практично відразу частини бригади опинилися в тилу німецьких військ. Командир бригади отримав наказ зі штабу 5-го повітрянодесантного корпусу — знищувати частини противника, що прорвалися, й виходити до головних сил корпусу. Бригада приступила до виконання бойових завдань, зокрема 26 червня спільно з іншими частинами 5-го пдк і частинами 27-ї армії очистила Даугавпілс від загарбників. Надалі характер ведення бойових дій не змінився, й частини корпусу використовувалися як піхотні підрозділи з незмінним прагненням до виходу з оточення. Закладений у ПДВ «диверсійний» потенціал використання саме в тилах противника в 5-му ПДК практично не був задіяний.
З початком війни 4-й пдк отримав наказ висуватися в район південніше Борисов і зайняти оборону по річці Березина. На цьому рубежі частини 4-го корпусу шість діб вели важкі бої проти частин німецького 24-го моторизованого корпусу. Потім частини корпусу вели бої за місто Крічев на річці Сож. Після тривалих боїв, зазнавши важких втрат, до 24 серпня корпус був направлений на поповнення вглиб території СРСР.
Але, відповідно до вимог бойового статуту ПДВ, в перші дні війни діяли тільки підрозділи 204-ї повітрянодесантної бригади, в якій було сформовано близько десяти диверсійних загонів. 29 червня декілька диверсійних загонів і груп десантували парашутним способом в тил німецьких військ, що наступали, в район населених пунктів Слуцьк, Мозир, Рава-Руська, Яворів, Калинковичі. Ці диверсійні загони та групи рвали зв'язок, знищували колони, мости, бойову техніку та особовий склад противника. Виконавши свої завдання, ці загони йшли на з'єднання з частинами Червоної Армії.
13 липня 1941 повітряна розвідка Західного фронту виявила поблизу Могильова зосередження до 300 танків противника, що залишилися без пального. Маршал Радянського Союзу Тимошенко С. К. наказав терміново викинути парашутний десант для знищення цієї бронетехніки. Для цієї мети був задіяний збірний парашутно-десантний загін (64 добровольці) 214-ї опдбр. Планом передбачалося, що операція повинна була початися близько 1-ї год ночі, але з різних причин виліт літаків відбувся тільки вдосвіта. На підході до цілі літаки були зустрінуті щільним вогнем ППО противника, й частина десанту загинула ще в літаках. Проте, ТБ-3 відбомбилися, після чого провели висадку парашутистів. Десантники підпалили пляшками із запальною сумішшю («коктейль Молотова») декілька танків і машин противника та почали відхід. Через декілька діб командир вивів у розташування своїх військ тільки 34 бійців. Ніхто з десантників, що вижили, за цей подвиг нагород не отримав.
2 жовтня німецький 24-й танковий корпус захопив місто Орел і вийшов на стратегічну трасу Орел — Тула. Сил зупинити просування противника в тому районі не було, тому було терміново ухвалено рішення використовувати «мобільний» потенціал повітрянодесантних військ, швидко перекинувши підрозділи десантників в потрібний район оборони. У район міст Орел і Мценськ повітрям були перекинуті підрозділи 10-ї й 201-ї повітрянодесантних бригад 5-го ПДК. Підрозділи 201-ї опдбр висаджувалися на орловському аеродромі в час, коли по льотному полю вівся артилерійський вогонь противника. 3-й батальйон висаджувався на аеродром Оптуха, звідки десантники швидко змогли вийти на шосе Орел — Мценськ і перекрити його. Авіаційно-транспортна група у складі 80 літаків і ТБ-3 здійснила в стислий термін перевезення більше ніж 6 000 десантників на відстань понад 500 кілометрів.
22 вересня 1941 року з метою сприяння морському десанту парашутний загін в кількості 23 бійців був викинутий в тилу румунських військ, що наступали на Одесу, в районі Григорівки. Діючи самостійно десантники змогли дезорганізувати дії румунських штабів, внести до лав противника паніку, але під час операції загинуло 7 десантників і 4 зникли безвісти. Уцілілі парашутисти наступного дня, разом з морським десантом, вийшли на з'єднання з частинами Окремої Приморської Армії. Завдання повітряного десанту було виконане повністю.
Наприкінці літа 1941 року на базі Куйбишевського піхотного училища створюється повітрянодесантне училище для підготовки командирів взводів повітряного десанту.
Початковий період війни характеризувався тим, що:
- повітрянодесантні війська в початковий період війни, в основному вимушено, використовувалися як звичайна піхота (всі без винятку корпуси), за рідкісним винятком, де характер використання частин ПДВ можна позначити як «диверсійно-розвідувальні дії»;
- використання частин ПДВ як інструмент диверсій повністю виправдало передвоєнні поняття про роль і місце малих груп ПДВ в тилу противника;
- повністю підтвердилася можливість швидкого перекидання військ повітряним транспортом на особливо важливі ділянки оборони;
- намітилося спеціальне використання частин повітрянодесантних військ на вибивання у ворога найнебезпечнішого інструменту «Бліцкригу» — танків;
- проте, стало зрозуміло, що ПДВ, не маючи у своєму складі важкого озброєння, в оборонних боях з танковими та піхотними частинами противника зазнавали невиправданих втрат.
Наказом № 0329 від 29 серпня 1941 року була введена посада Командувача Повітрянодесантних військ і створюється апарат управління повітрянодесантних військ. Таким чином, ПДВ були вперше виділені в самостійний рід військ. Першим командувачем був призначений генерал-майор В. О. Глазунов.
Наказом Наркома оборони від 4 вересня 1941 року в РСЧА почато формування в Московському й Приволзькому військових округах ще п'яти повітрянодесантних корпусів, яким надані номери 6-10. Так само почато формування п'яти окремих «маневрених» повітрянодесантних бригад з номерами 1—5.
6 листопада 1941 року 3-й повітрянодесантний корпус був переформований на 87-му стрілецьку дивізію. Командиром дивізії був призначений легендарний генерал О. І. Родимцев. Відразу після переформовування дивізії було поставлено завдання вибити німецькі частини з міста Тим. Бої за місто продовжувалися тиждень, й в результаті наполегливих боїв дивізія вибила німців з міста. До січня 1942 року 87-ма сд була перетворена на 13-ту гвардійську стрілецьку дивізію.
Зимою 1941 року війська Червоної Армії перешли під Москвою в рішучий контрнаступ. У ніч на 15 грудня 1941 року на захід від міста Клин був викинутий парашутний десант чисельністю 415 осіб зі складу 214-ї бригади. 9 діб батальйон виконував поставлене завдання. Всього було знищено 29 мостів, 48 автоцистерн, 2 танки й до 400 солдатів противника. Десант діяв малими диверсійними групами, що і дозволило в тих умовах нанести німцям максимально можливі втрати.
31 грудня 1941 року на Арабатську стрілку в ході проведення Керченсько-Феодосійської морської десантної операції був викинутий у виключно складних метеорологічних умовах парашутно-десантний батальйон. Десант, що висадився, розгромив німецький гарнізон в Ак-Монає. Проте морський десант не зміг пробитися до бойових порядків повітряного десанту, у зв'язку з чим батальйон приступив до диверсійних дій.
Вяземська повітрянодесантна операція 1942
Наймасштабнішою повітрянодесантною операцією, проведеної в період Німецько-радянської війни, слід назвати Вяземську повітрянодесантну операцію, в ході якої в тил противника був висаджений цілий повітрянодесантний корпус. Десантування проводилося протягом тривалого періоду часу — з 27 січня по 3 червня 1942 року, низкою серій. Загальна мета цієї повітрянодесантної операції полягала в сприянні військам Західного і Калінінського фронтів в завершенні оточення німецької групи армій «Центр».
27 січня 1942 року 2-й батальйон 8-ї повітрянодесантної бригади був піднятий з аеродрому Жашково, але через втрату екіпажами літаків орієнтування, викидання було здійснене за 20 км від наміченого району. Десант був розкиданий на великій площі в 20-25 км. Збір батальйону проходив дуже поволі, й до світанку на пункт збору вийшло тільки 476 бійців, з 648, що десантувалися. Зв'язок з управлінням бригади й корпусу був утрачений. Не отримавши від командира батальйону донесення, командувач ПДВ вирішив продовжити десантування в раніше намічені райони, та у ніч на 28 січня авіація виконала ще два вильоти та десантувала більше ніж 1 500 бійців, проте, як і в першому випадку, десант був розсіяний на великій площі.
28 січня авіація противника бомбила аеродром Жашково. Протягом ночі на 29 січня авіація викидала в районі десантування різні вантажі. Протягом ночі 29 січня десантовано 540 бійців, 30 січня — ще 120 бійців, 31 січня — 215 бійців разом з офіцерами штабу 8-ї бригади. Вранці командир бригади встановив зв'язок з батальйонами та командуванням ПДВ. Протягом 31 січня десантовано 389 бійців. Проте до того часу обстановка в районі Вязьми змінилася та подальше десантування 4-го ПДК було визнане недоцільним. Решта частин корпусу була повернена в пункти постійної дислокації.
10 лютого підрозділи 8-ї бригади розгромили штаб німецької 5-ї танкової дивізії. Цього ж дня німці кинули проти підрозділів бригади свій винищувальний батальйон, який до вечора десантниками був цілком знищений.
Протягом лютого бригада спільно з частинами неодноразово намагалася опанувати В'язьмою, але ці спроби успіху не мали. 23 лютого бригада захопила станцію Дорогобуж. У період з 7 по 13 березня бригада забезпечувала вихід з оточення частин 329-ї стрілецької дивізії. 7 квітня 8-ма бригада була повернена до складу 4-го ПДК.
У ніч на 17 лютого для надання допомоги оточеним частинам 29-ї армії в районі Ржева десантувався батальйон 204-ї бригади. Всього було викинуто в районі розташування штабу 29-ї армії близько 500 бійців. Десантники надали істотну допомогу частинам армії в прориві оборони противника при виході з оточення. 22 лютого частини 29-ї армії і парашутно-десантний батальйон вийшли з оточення.
4-й корпус отримав чергове завдання на десантування в районі Бажання, Шушмін, Великопольє з метою сприяння 50-й армії, яка мала завдання наступати назустріч парашутистам, прорвати оборону противника і з'єднатися з частинами десанту. Викидання частин 4-го корпусу почалося в ніч на 18 лютого. Першим десантувався 4-й батальйон 8-ї пдбр (який так і не десантувався в січні). Протягом ночі проводиться десантування частин 9-ї і 214-ї бригад. У ніч на 23 лютого десантується командування й штаб 4-го ПДК. Під час перельоту літак, в якому був генерал-майор А. Ф. Левашов, був атакований німецьким винищувачем, внаслідок чого командир корпусу був убитий. Командування корпусом перебрав на себе начальник штабу 4-го ПДК полковник О. Ф. Казанкин. До ранку 23 лютого десантування частин корпусу було завершене, було викинуто 7 373 бійців і 1 525 парашутно-десантних мішків з різними вантажами. Як і раніше підрозділи десанту були розсіяні на значні відстані від запланованого району десантування.
Весь подальший час перебування в тилу противника 4-й повітрянодесантний корпус, проти якого діяли три піхотні дивізії вермахту вів важкі бої, неодноразово міняючи місце свого розташування. На початок травня 1942 року у складі корпусу значилося 2 300 боєздатних боєздатного бійців, понад 2 000 поранених і хворих та близько 1 700 партизан.
В період з 29 травня по 3 червня 1942 року в розташування 1-го гв. кавалерійського корпусу додатково десантовано ще понад 4 000 осіб зі складу 3-ї та 211-ї повітрянодесантних бригад. Завданнмя десанту було посилення кавалерійського корпусу. Прорив 4-го ПДК з оточення почався 14 червня в районі на південь від Єльні. Прорив був здійснений тільки 23 червня в районі н.п. Жіліно. Частини 4-го ПДК, що відстали та виходили з оточення ще кілька днів.
В підсумку найкрупнішої повітрянодесантної операції, проведеної Червоною Армією в період Німецько-радянської війни, майже за шість місяців важких боїв у тилу противника, десантники знищили до 15 тис. солдатів і офіцерів противника, звільнили від загарбників близько 200 населених пунктів. В період напружених боїв за Москву десантникам вдалося відтягнути на себе і скувати в районі Вязьми і Юхнова значну частину сил 4-х німецьких армійських корпусів групи армій «Центр», тим самим, обмеживши можливості німців з нанесення контрударів по частинах Червоної Армії.
У травні 1942 року, у зв'язку з обстановкою, що склалася, Державний комітет оборони ухвалює рішення сформувати гвардійські стрілецькі дивізії на базі корпусів повітрянодесантних військ.
- 1-й ПДК переформований на ;
- 2-й ПДК — на ;
- 3-й ПДК — на ;
- 4-й ПДК — на ;
- 5-й ПДК — на ;
- 201-ша пдбр ім. С. М. Кірова — на 120-й гвардійський стрілецький полк (таким чином, найстаріша повітрянодесантна частина в СРСР перетворилася на піхотну);
- переформований на ;
- — на ;
- — на ;
- — на 36-ту гв. сд;
- 10-й ПДК — на 41-шу гв. сд.
На переломі війни
13-та генерала Родимцева, 33-тя, 34-та, 35-та, 36-та, 37-ма, 38-ма, 39-та, 40-ва і 41-ша дивізії були направлені до Сталінграда. Радянські десантники брали активну участь у Сталінградській битві. Візитною карткою оборони Сталінграда став так званий «Будинок Павлова»: у ніч на 27 вересня 1942 року розвідгрупа сержанта Я. Ф. Павлова з 13-ї гвардійської стрілецької дивізії захопила чотирьохповерховий будинок у центрі міста на площі імені 9 січня, і три доби утримували його учотирьох до підходу підкріплення. Гарнізон «Будинку Павлова» складався з кулеметного взводу (7 бійців, 1 станковий кулемет), групи бронебійників (6 бійців, 3 ПТР), 7 автоматників і 4 мінометників (два 50-мм міномети) — всього 24 бійці, які організували кругову оборону, замінували підступи та 58 діб вели бої у відриві від основних сил полку.
Десантники генерала Родімцева протягом всього періоду оборони будівлі витримали жахливу напругу всіх сил і вистояли. Один з німецьких генералів після війни заявив, що, штурмуючи в Сталінграді «Будинок Павлова», німецькі війська втратили більше людей, ніж при захопленні деяких європейських столиць (наприклад, при захопленні Данії вермахт втратив 2 солдатів вбитими та 10 пораненими).
На південному напрямку силами Чорноморського флоту проводиться низка десантних операції. В ніч на 24 жовтня 1942 року на аеродром міста Майкоп (28 Me-109, 4 Ю-88, 3 Ю-52 та 4 літаки зв'язку) після проведення штурмових ударів авіації десантується парашутний загін чисельністю 37 бійців під командуванням старшини П.Соловйова. Десант, що приземлився на аеродромі, зміг знищити 13 та пошкодити 10 літаків противника. Пізніше десантники вирвалися з оточення, і пішли до партизанів. Всього під час операції загинуло 15 парашутистів і 7 членів екіпажу збитого ТБ-3.
4 лютого 1943 року Чорноморський флот проводить морську десантну операцію в районі Південної Озерейки. Для сприяння морякам (доречно зауважити, в морському десанті брав участь 31-й гв. окремий парашутно-десантний полк Північно-Кавказького фронту) був викинутий парашутний десант зі складу окремої парашутно-десантної роти (80 найбільш підготовлених десантників). Літаками СБ були десантовані 57 осіб, а екіпаж одного бомбардувальника не зміг вийти на ціль та повернувся на аеродром з десантом на борту. Командирами висаджених груп були лейтенанти І. А. Кузьмін і П. М. Соловйов (той самий, який очолював Майкопський десант), а також старшина Н. А. Штабкін. Але під час десантування через відмову парашута Соловйов розбився. Десантники вступили в бій за Васильєвку, де знищили близько сотні ворогів. Група Штабкіна знищила артилерійську батарею противника. Проте спланованого з'єднання повітряного десанту з морським не відбулося, оскільки противник чинив наполегливий опір. Внаслідок чого групи повітряного десанту після виконання свого завдання відійшли. До 12 березня в розташування наших військ повернулося 28 бійців з 57, що десантувалися. Плацдарм біля Південної Озерейки зберегти не вдалося.
Все літо 1943 року повітрянодесантні дивізії були залучені в сухопутних операціях Червоної армії. , , , , , і , а також 13-та і 36-та гвардійські стрілецькі, створені на базі повітрянодесантних корпусів дивізії були введені до складу Степового фронту, багато з цих дивізій взяли участь у битві на Курській дузі.
Дніпровська повітрянодесантна операція 1943
До другої половини вересня 1943 року радянські війська вийшли до Дніпра і з ходу захопили ряд плацдармів. Ще за декілька тижнів до підходу військ Червоної Армії до Дніпра, командування ПДВ почало відпрацьовувати план повітрянодесантної операції, яка повинна була полегшити форсування Дніпра і сприяти оточенню і звільненню Києву.
17 вересня рішення на проведення повітрянодесантної операції було ухвалене Ставкою. Загальним задумом операції планувалося здійснити десантування на лівий берег Дніпра двох корпусів, які повинні були перешкодити перегруповуванню військ противника з початком форсування Дніпра на Букринському плацдармі частинами сухопутних військ Червоної Армії. Першим в район Канева (у смузі наступу Воронезького фронту) повинен був десантуватися зведений корпус, командиром якого призначався генерал-майор Затевахин І. І. Другий зведений корпус під керівництвом генерал-майору Капітохина О. Г. повинен був десантуватися в смузі наступу Південного фронту через декілька днів.
21 вересня за тривогою були підняті шість гвардійських повітрянодесантних бригад: 1-ша, 3-тя, 4-та, 5-та, 6-та і 7-ма гв.пдбр. Було проведено переукладання парашутів, а так само укладання вантажів в парашутно-десантні м'які мішки. Після цього частини бригад були передислоковані залізницею в район аеродромів Лебедин, Смородіно і Богодухів Сумської області. До 23 вересня була створена оперативна група повітрянодесантних військ на аеродромі Лебедин, яка повинна була здійснювати управління десантами.
Для здійснення викидання десанту залучалося 180 військово-транспортних літаків типу «Дуглас» та Лі-2 і 35 планерів. Планерами повинна була десантуватися бригадна артилерія. Відстань аеродромів від районів викидання становила 175—220 кілометрів, що дозволяло за одну ніч провести два-три літако-вильоти.
22 вересня передові частини Воронезького фронту захопили перші плацдарми за Дніпром. В середині дня 23 вересня командувач військами фронту генерал армії Ватутін Микола Федорович через Командувача повітрянодесантних військ уточнив завдання десанту. Викидання перших двох бригад вирішено було почати в ніч на 25 вересня 1943 року.
Поспіх в підготовці Дніпровської повітрянодесантної операції був обумовлений катастрофічним дефіцитом часу, що надалі відобразилося на результатах всієї операції… Командири бригад ухвалили свої рішення на проведення десантування тільки за півтори години до посадки в літаки. До командирів рот і взводів бойове завдання доводилося вже безпосередньо перед посадкою в літаки, а особовий склад отримував бойове завдання вже в повітрі.
Передовий загін літаків 101-го полку авіації дальньої дії, який вела Герой Радянського Союзу Валентина Гризодубова з парашутистами 3-ї гв.пдбр піднявся в повітря о 18 годин 30 хвилин. Через дві години стартували літаки з бійцями 5-ї гв.пдбр. Всього в ніч на 25 вересня було проведено 298 літако-вильотів (замість запланованих 500), було викинуто 3050 чоловік і 432 контейнера зі складу 3-ї гвардійської бригади і 1525 чоловік і 228 контейнерів 5-ї гвардійської бригади. Артилерія десанту так і не була піднята в повітря, тому що аеродром Смородіно не отримав своєчасно необхідної кількості палива. Так само, через відсутність пального на аеродромі Богодухів в середині ночі була припинена висадка підрозділів 5-ї бригади. І лише з аеродрому Лебедин до кінця ночі було завершено викидання підрозділів 3-ї гв.пдбр. У результаті в першу ніч не було викинуто 2017 чоловік і 590 контейнерів з вантажами з числа запланованих.
Багато екіпажів літаків не змогли зорієнтуватися і провели викидання далеко від намічених районів. В результаті значне число десантників приземлилося безпосередньо на бойові порядки німецьких танкових та піхотних дивізій, де практично відразу були або знищені, або узяті в полон. Так само багато парашутистів потрапили до Дніпра і потонули, деяка кількість десантників десантувала на бойові порядки своїх військ.
Вже в процесі висадки десанту стало ясно, що операція пішла не за планом. Зв'язок з висадженими підрозділами десанту був загублений. Замість запланованої площі висадки 10 на 14 кілометрів, фактичний розкид десанту склав 30 на 90 кілометрів. Всі спроби командирів зібрати свої підрозділи протягом ночі успіхів не мали. Усвідомивши, що відбулося, штаб ПДВ приймає рішення припинити подальшу висадку. У теж час розвідувальна авіація виявила зосередження значних сил противника, не відмічених раніше.
Проте до кінця першого дня після висадки, в районі від Ржищева до Черкас об'єдналися до сорока дрібних груп десантників. Ці групи почали завдавати ворогові чутливих ударів.
Наприклад, 30 вересня група, якою керував старший лейтенант Петросян С. Г. в населеному пункті Потік раптовою нічною атакою розгромила німецький гарнізон, знищивши до 100 ворогів, було захоплено до 30 автомашин з боєприпасами, знищено 3 зенітні гармати, до 30 автомашин. Через декілька годин ця ж група здійснила засідку на німецьку артилерійську колону. В результаті бою було знищено до 80 солдатів противника, 15 автомашин, 6 гармат і два міномети.
5 жовтня в Канівському лісі підполковник Сидорчук П. М. об'єднав декілька загонів десантників, сформувавши, таким чином, 3-тю бригаду. Весь час перебування в тилу противника бригада вела активні бойові дії. Німці кинули на знищення бригади значні сили, але так і не змогли ліквідувати в своєму тилу таке могутнє диверсійне угрупування. Крім виконання диверсійних завдань, бригада проводила детальну розвідку системи оборони Вермахту по Дніпру, про що негайно докладалося у зверхні штаби. До 26 жовтня у складі бригади було вже близько 1 200 чоловік, що дозволило наприкінці жовтня сформувати четвертий батальйон.
У ніч на 14 листопада частини 254-ї стрілецької дивізії почали форсування Дніпра, і бригада сприяла переправі, а надалі разом з частинами дивізії брала участь в розгромі німецьких військ у районі Черкас.
28 листопада підрозділи 3-ї гвардійської повітрянодесантної бригади здали свої позиції 7-ї гвардійської повітрянодесантної дивізії і були виведені в місто Киржач в пункт постійної дислокації. За час проведення Дніпровської повітрянодесантної операції загинуло і зниклі безвісти понад 3 500 чоловіків з числа тих, що висадилися. За офіційними радянськими даними, за час боїв в тилу ворога десантники, спільно з партизанами, знищили близько трьох тисяч солдатів Вермахту, пустили під укіс 15 ворожих ешелонів, знищили 52 танки, 6 самохідних гармат, 18 тягачів, 227 різних автомобілів і багато іншої техніки.
Троє учасників Дніпровського десанту було удостоєно звання Героя Радянського Союзу — командир 2-го пдб 5-ї гв.пдбр майор Блувштейн А. А., командир 3-го пдб 5-ї гв.пдбр старший лейтенант Петросян С. Г. та навідник ПТР 5-ї гв.пдбр молодший сержант Кондратьев І. П.
У форсуванні Дніпра як звичайна піхота брали участь гвардійські повітрянодесантні дивізії. У Корсунь-Шевченківської операції брали участь , , , і 7-ма гвардійські повітрянодесантні дивізії, а також 41-ша гвардійська стрілецька дивізія. У звільненні Кіровограду брали участь 6-та і й 13-та гвардійська стрілецька дивізія.
Десантники в наступі на фронтах з 1944 по 1945 рр.
У січні 1944 року відповідно до наказу Народного комісара оборони , і були переформовані на 98-му, 99-ту і 100-ту гвардійські стрілецькі дивізії, які були передані до регулярної армії, до складу нового 37-го гвардійського стрілецького корпусу.
37-й гвардійський стрілецький корпус був направлений на Карельський фронт, де увійшов до складу 7-ї армії і приступив до виконання завдань щодо розгрому угрупування противника. У цих боях частини дивізій використовувалися тільки як звичайна піхота. За героїзм, проявлений при форсуванні річки Свір, корпус і всі три дивізії отримали почесне найменування «Свірських». У цих боях дивізії корпусу зазнали значних втрат. Наприклад, втратила в Карелії 1203 людини убитими і 4153 людини пораненими (це половина особового складу дивізії).
У серпні 1944 року почалося формування трьох гвардійських повітрянодесантних корпусів. До жовтня 1944 року було повністю сформовано два корпуси: і . Третій, на початок жовтня 1944 року знаходився у стадії формування і був укомплектований тільки корпусними частинами. У регулярній армії на різних фронтах протягом 1943–1944 років знаходилося 10 повітрянодесантних дивізій.
У жовтні 1944 р. з чотирьох дивізій, повернених зі складу регулярної армії та з'єднань ПДВ, що знаходилися в резерві Ставки ВГК, була створена Окрема гвардійська Повітрянодесантна армія у складі 37-го Свірського, 38-го і 39-го гвардійських повітрянодесантних корпусів (у кожен з яких входило по три повітрянодесантні дивізії), командувачем якої був призначений генерал-майор Затєвахін І. І.
У такому складі Окрема Повітряно-Десантна Армія проіснувала всього близько двох місяців. 8 грудня 1944 року ОПДА була переформована в 9-ту гвардійську армію і в лютому 1945 року у повному складі направлена до регулярної армії, де десантникам було поставлено завдання у взаємодії з іншими військами опанувати столицею Австрії містом Віднем.
15 березня 9-та гвардійська армія зосередилася в вихідному районі для наступу на Відень. Наступного дня війська пішли в наступ. До 25 березня 1945 року війська 9-ї гвардійської армії спільно з частинами 6-ї гвардійської танкової армії подолали гори Баконський Ліс і вишли на лінію Ваньола — Девечер, нанісши при цьому значне ураження німецької 6-ї танкової армії СС. Наступного дня десантники приступили до форсування річки Раба, а 29 березня армія вийшла на територію Австрії. Бої за Відень почалися 5 квітня. Просуваючись до центру міста, десантники зустріли наполегливий опір ворога, бої за місто носили виключно запеклий характер, але до вечора 13 квітня Відень був узятий.
100-та, 106-та і 107-ма дивізії, а так само 38-й і 39-й корпуси отримали почесні найменування «Віденських».
До складу 9-ї гвардійської армії входили такі з'єднання:
- 37-й гвардійський Свірський стрілецький корпус:
- — 98-ма гвардійська Свірська сд;
- — 99-та гвардійська Свірська сд;
- — ;
- 38-ма гвардійський стрілецький корпус:
- — ;
- — ;
- — ;
- 39-й гвардійський стрілецький корпус:
- — ;
- — ;
- — .
Окрім дивізій, переданих до складу 9-ї гв. А, у бойові дії вели також дивізії, що зберегли найменування повітрянодесантних. Це були такі повітрянодесантні дивізії:
- ,
- Проскурівська,
- Уманська,
- Овручська,
- Звенігородська,
- Кременчуксько-Знамянська,
- 7-ма гв. Черкаська,
- Полтавська,
- Криворізька.
До закінчення Німецько-радянської війни повітрянодесантні війська підійшли зі скромними підсумками. Очевидно, що усі значущі повітрянодесантні операції, проведені ПДВ під час війни, не досягли своїх цілей. Основною причиною цього можна назвати погано поставлену систему постачання військ, що десантувалися в тил противника, а так само незламне бажання вищого командування поставити своїм військам завдання, що неможливо було здійснити. Проте застосування малих підрозділів, що викидалися в тил противника з конкретними завданнями, повністю було виправдане. Грамотне і результативне використання тактичних повітряних десантів під час війни з Японією вселило надію, що війська реанімуватимуться, але це буде вже пізніше.
А в серпні 1945 року з метою сприяння наступаючим угрупуванням сухопутних військ в Китаї та Кореї на японські аеродроми висаджувалися посадочні повітряні десанти, сформовані з особового складу мотострілецьких з'єднань 6-ї гвардійської танкової армії і частин Далекосхідного фронту.
Тільки один десант (найперший) був проведений за участю десантників 1-ї гвардійської повітрянодесантної дивізії — 16 серпня 1945 року в Тунляо, яке було опорним пунктом . Надалі цей аеродром активно використовувався як база, звідки злітала частина подальших десантів. Все подальші десанти проводилися силами сухопутних частин. Як правило, чисельність цих загонів становила 200—500 чоловік.
9 серпня один з десантних загонів десантувався в нічний час на тунелі в районі Гродеково, які були тут же захоплені. Ці три тунелі дозволили військам швидко пройти через гори. 17 серпня в Цзямуси був висаджений десант від , а 18 серпня в 19 годин на аеродром Харбіну висадився загін чисельністю 120 бійців. До ранку наступного дня десантники захопили будівлю японської місії, жандармерії і поліцейського управління, а так само узяли під свою охорону мости, електростанції і інші важливі об'єкти. Захоплений десантниками начальник штабу Квантунськой армії генерал-лейтенант разом з групою генералів і офіцерів був направлений на літаку до штабу Далекосхідного фронту.
19 серпня були висаджені посадочні десанти в Чаньчуні і в Мукдені. У Мукдені загін чисельністю 225 бійців швидко захопив всі важливі об'єкти, а так само полонив імператора Маньчжоу-Го Пу І. Імператор готувався вилетіти до Японії, але був схоплений радянськими десантниками.
19 серпня висаджується десант в міста Гирін. Чисельність десанту склала в першому ешелоні 145 чоловік. Десантники, що висадилися, швидко захопили аеродром, подавили опір японців, потім на захоплених машинах виїхали в місто Гирін, де прийняли капітуляцію 2-ї піхотної бригади японців і військ Маньчжоу-Го. Дії цього десантного загону були затьмарені падінням літака, що доставляв на аеродром групу другого ешелону десанту, внаслідок чого загинули десантники і екіпаж.
22 серпня був висаджений десант в Порт-Артур і Дальній.
23 серпня десанти висаджуються на Сахаліні, 24 серпня повітряний десант — в Пхеньяні. Ці «десантні» підрозділи в більшості випадків блискуче виконали поставлені ним завдання. Хоча за великим рахунком висаджені підрозділи до ПДВ спочатку ніякого відношення (за винятком 1-ї гв. пдд) не мали. Просто вони виконали завдання, які покладаються на повітрянодесантні війська. Причому висадка проводилася тільки у тому випадку, коли була упевненість в тому, що висаджені підрозділи найближчим часом можуть бути підтримані передовими загонами сухопутних військ. При захопленні Південного Сахаліну і Курил висаджувалися парашутні десанти чисельністю 35-130 чоловік зі складу нештатних парашутних батальйонів окремих стрілецьких бригад Далекосхідного фронту. Ці загони мали диверсійні і десантно-штурмові завдання, які в більшості випадків були успішно виконані.
Всього під час проведення Маньчжурської операції було висаджено близько 20 повітряних десантів.
Післявоєнний період (1945—1960)
Після закінчення Німецько-радянської війни частина повітрянодесантних дивізій, що діяли на фронті у складі стрілецьких корпусів (зокрема, та 7-ма гв. Черкаська пдд) повернулася в підпорядкування повітрянодесантних військ, а частина була переформована.
У червні 1946 р. повітрянодесантні війська в цілому були виведені зі складу ВПС і підпорядковані безпосередньо міністрові збройних сил СРСР.
Всього під час війни за офіційними даними було сформовано 18 повітрянодесантних дивізій і 22 повітрянодесантних бригади. За час війни 196 десантників було удостоєно високого звання Героя Радянського Союзу. Відразу після війни існуючі гвардійські повітрянодесантні дивізії були переформовані в гвардійські стрілецькі дивізії, а в провину за втрату в бою в Чехословаччині свого Бойового Прапора, була розформована. В цей час ПДВ організаційно входили до складу ВПС і мали в своєму розпорядженні декілька гвардійських повітрянодесантних бригад.
3 червня 1946 року виходить Постанова Ради Міністрів СРСР № 1154—474-с і 7 червня 1946 року виходить Наказ міністра Збройних Сил СРСР № орг/2/247225, згідно з яким Повітрянодесантні війська були виведені зі складу ВПС і включені до складу військ резерву Верховного Головнокомандування, з прямим підпорядкуванням міністрові Збройних сил СРСР. Почалося чергове переформовування військ.
Дислокація з'єднань повітрянодесантних військ на кінець 1946 року була наступною:
- 8-й гв. пдк «Неманський» Червонопрапорний (Білоруський військовий округ, м. Полоцьк) у складі:
- 15-й гв. пдк (Ленінградський військовий округ, м. Ракверне) в складі:
- 76-та гв. пдд «Чернігівська» Червонопрапорна (ЛЕНВО, м. Новгород):
- (ЛЕНВО, м. Нарва, р. Кингисепп)
- 37-й гв. пдк «Свірський» Червонопрапорний (Приморський військовий округ, ст. Монастиріще) у складі:
- 98-ма гв. пдд «Свірська» Червонопрапорна (ПРІМВО, с. Покровка)
- ордена Кутузова (ПРІМВО, ст. Манзовка, ст. Мучна)
- 38-й гв. пдк «Віденський» (Московський військовий округ, м. Тула) в складі:
- 39-й гв. пдк «Віденський» (Київський військовий округ, м. Біла Церква) у складі:
- (КВО, р. Біла Церква)
- , ордена Суворова (КВО, м. Київ)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TVM4eE5TOVdaSFl0WTJGeWNubHVaeTVxY0djdk16VXdjSGd0Vm1SMkxXTmhjbko1Ym1jdWFuQm4uanBn.jpg)
З цього часу на озброєння повітрянодесантних військ почала надходити нова повітрянодесантна техніка: парашути ПД-47, Д-1, радіоелектронні системи приводу авіації в район десантування, платформи для викидання важких вантажів. До авіації ПДВ надійшли літаки Іл-12, Іл-14, Ту-4. Через два роки, в 1948 році була знов створена Окрема Повітрянодесантна армія, до якої увійшли 8-й, 15-й, 38-й і 39-й корпуси з доданими авіаційними дивізіями. 37-й гвардійський повітрянодесантний корпус і 1-ша авіатранспортна дивізія, що знаходяться на Дальньому Сході, залишалися окремими. Крім того, до серпня 1948 року додатково було сформовано ще п'ять гвардійських повітрянодесантних дивізій: 7-ма (м. Каунас), (м. Рязань), (н.п. Свободний Амурській області), (м. Валга) і (м. Новоград-Волинський).
До того часу штат повітрянодесантної дивізії складався з управління, двох або трьох парашутно-десантних полків, артилерійського полку, окремого зенітного артилерійського дивізіону, окремого саперного батальйону, окремого батальйону зв'язку, окремого батальйону матеріального забезпечення, медико-санітарного батальйону, роти хімічного захисту і окремої розвідувальної роти. Основою великого повітряного десанту замість корпусу ставала менша за чисельністю і більш рухома за маневреністю повітрянодесантна дивізія. У принципі, за великої потреби, радянські ВПС змогли б одноразово підняти в повітря одну дивізію з усіма частинами бойового забезпечення, але зрозуміло, для задуманих завдань цього було замало…
У 1955 році було проведено полкове парашутне десантування 119-го гв. пдп 7-ї гв. пдд на острів Сааремаа в Естонії. Десантники відпрацьовували варіанти захоплення і утримання острову до підходу основних сил. У квітні 1955 року транспортно-десантна авіація була виведена зі складу ПДВ і на її базі сформована (Військово-Транспортна Авіація) (61-ша Повітряна армія). У 1955—1956 роках були розформовані всі управління корпусів, а так само 11-та, 21-ша, 100-та і 114-та гвардійські повітрянодесантні дивізії.
У 1956 році ПДВ були підпорядковані Головному штабу Сухопутних військ. У п'ятдесятих роках на озброєння ПДВ були прийняті авіадесантуємі самохідні протитанкові установки АСУ-57, озброєні гарматою, здатною уражати броньовані цілі. Ця самохідна артилерійська установка могла десантуватися парашутним способом. На той момент це було наймогутніша зброя, яка могла десантувати в тил противника парашутним способом. Крім АСУ-57 перебували 82 і 120 мм міномети, безвідкатні гармати Б-10 і Б-11, гранатомети РПГ-2, кулемети РПД. Так само ПДВ отримали 85-мм саморушні гармати , 140-мм реактивні пускові установки РПУ-14, 85-мм самохідні гармати АСУ-85, бронетранспортери БТР-40.
10 вересня 1956 року на Семипалатинському ядерному полігоні були проведені навчання, які офіційно називалися «Застосування тактичного повітряного десанту вслід за атомним ударом з метою утримання зони ураження атомного вибуху до підходу наступаючих військ з фронту».
Іншими словами кажучи, метою цього експерименту було визначення щодо безпечної висадки десанту. Війська повинні були діяти в умовах високої радіації. Частинами ПДВ, які повинні були здійснити висадку, керував заступник Командувача ПДВ генерал-лейтенант Рождественський С. Для цих навчань залучався 345-й гв. пдп 105-ї гв. пдд. Безпосередньо у повинні були десантуватися дві роти 2-го пдб 345-го гв. пдп, всього 272 чоловіки, посилених взводом 57-мм установок АСУ-57, шістьма безвідкатними гарматами Б-10, взводом 82-мм мінометів і відділенням хімічної розвідки. В середині серпня учасники навчань прибули на полігон. Для попереднього тренування особового складу було здійснено три підривання ядерних боєприпасів.
Перший ядерний вибух був проведений 24 серпня 1956 року, другий вибух (термоядерний) був проведений через шість днів, третій вибух (ядерний) був проведений 2 вересня. Навчання почалися 9 вересня скиданням з літака Ту-16 атомної бомби потужністю 38 кілотонн. Висадка десанту була проведена через 43 хвилини після вибуху в 650 метрах від епіцентру. Рівень радіації при цьому становив від 0,3 до 5 рентгенів на годину. Через десять хвилин десантники захопили заданий об'єкт, потім була проведена атака, і через дві години підрозділи десанту були виведені із зони зараження в пункт санітарної обробки і дезактивації.
Міністрові оборони Маршалу Радянського Союзу Жуков Г. К.у маршал артилерії Недєлін доповідав:
«За наслідками ураження застосованої на навчанні атомної бомби можна зробити висновок, що вузли оборони противника надійно придушуються, а це дозволить проводити услід за вибухом висадку повітряних десантів. При висоті вибуху 200—300 метрів по рівнях радіації, на відстані від епіцентру 400—500 метрів, тобто в районі надійного ураження противника, повітряний десант можливо висаджувати з вертольотів через 15-20 хвилин, за умови дози опромінювання до 5 рентгенів на годину».
Результати навчань засекретили, 60 офіцерам ПДВ і ВТА була оголошена подяка.
У тому ж 1956 року десантники силами 7-ї і 31-ї дивізій брали участь в Угорських подіях в рамках операції «Вихор». 1 листопада 1956 року 114-й і 381-й гв. пдп посадочним способом десантувалися на аеродром Веспрем, де захопили декілька важливих військових об'єктів і знищили ряд зенітних батарей. 3 листопада 1956 року 108-й гв. пдп посадочним способом десантувався на аеродром Текель. В ході короткого бою десантники вивели з ладу шість зенітних батарей. З 4 листопада підрозділи полку, спільно з 80-м гв. пдп, що здійснив марш з району Мукачева, протяжністю близько 400 кілометрів, брали участь в бойових діях із звільнення Будапешту від повстанців. До кінця 12 листопада 1956 року бойові дії в Будапешті завершилися. Частини 7-ї і 31-ї повітрянодесантних дивізій в боях з угорськими повстанцями втратили 85 чоловік вбитими, 265 десантників було поранено і 12 зниклі безвісти. Зокрема всього Особливий корпус в ході проведення операції «Вихор» втратив убитими 669 чоловік і 51 зниклий безвісти.
У 1959 році 31-ша і 107-ма гвардійські повітрянодесантні дивізії були розформовані. Наступного року в місті Острів формується 44-та навчальна повітрянодесантна дивізія. Дивізії передаються регалії 4-ю гв. пдд часів війни. Після сформування 44-та гв. нпдд переводиться в місто Іонава Литовській РСР. Ця дивізія стає кузнею кадрів молодших фахівців повітрянодесантних військ. У тому ж, 1960 року 104-та гв. пдд передислокують з Ленінградського ВО до Кіровабаду, а через рік 105-та гв. пдд відбуває з Костроми до Фергани.
До 1960 року склад ПДВ був наступним:
- Штаб ПДВ (н.п. Ведмежі Озера) з 191-й окремим батальйоном зв'язку штабу ПДВ
- 7-ма гв. пдд (м. Каунас, Литва)
- (н.п. Миколаївка Амурської області)
- 76-та гв. пдд (м. Псков)
- 98-ма гв. пдд (м. Бєлогорськ)
- (м. Уссурійськ)
- (м. Вітебськ, Білорусь)
- (м. Кіровабад, Азербайджан)
- (м. Фергана, Узбекистан)
- (м. Тула)
- 44-та навчальна гв. пдд (м. Йонава, Литва)
Період розквіту (1960—1991)
У 1980-ті рр. у складі повітрянодесантних військ, крім окремих бригад, були 7 повітрянодесантних дивізій, з яких одна, в Литві, була навчальною. Оскільки місця постійної дислокації з'єднань і частин в післявоєнний період були достатньо стабільні (що, крім інших обставин, було обумовлено «прив'язкою» до аеродромної мережі військово-транспортної авіації), за бойовими дивізіями закріпилися неофіційні найменування:
- «Каунаська» (Литовська РСР) — 7-ма гв. Черкаська пдд;
- «Псковська» (Російська РФСР) — 76-та гв. Чернігівська пдд;
- «Болградська» (Українська РСР) — 98-ма гв. Свірська пдд;
- «Вітебська» (Білоруська РСР) — 103-тя гв. пдд;
- «Кіровабадська» (Азербайджанська РСР) — 104-та пдд;
- «Тульська» (Російська РФСР) — 106-та гв. пдд;
- «Гайжюнайська» (навчальна) (Литовська РСР) — 44 уч. пдд,
- «Ферганський» (Узбецька РСР) — 345 гв. окремий пдп.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU1THlWRU1DVkJNeVZFTUNWQ1JDVkVNU1U1TmlWRU1TVTROQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNReVZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VZbFJEQWxPVFFsUkRBbE9USmZKVVF3SlVFeEpVUXdKVUV3SlVRd0pVRXhKVVF3SlVFd0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsUVRNbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWWxSREVsT0RRbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtNbFJEQWxRakJmSlVRd0pUbEdKVVF3SlRrMEpVUXdKVGt5WHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQk1DVkVNQ1ZCTVNWRU1DVkJNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
З кінця грудня 1979 р. 103-тя «Вітебська» дивізія, передислокована в район Кабульського аеродрому, була з'єднанням обмеженого континенту радянських військ в Афганістані. Крім того, в Афганістані був дислокований 345-й гвардійський окремий парашутно-десантний полк з Фергани (Узбецька РСР).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WWk5aU5TOUNiV1J0WVhOelRGWkJSQzVxY0djdk16VXdjSGd0UW0xa2JXRnpjMHhXUVVRdWFuQm4uanBn.jpg)
Наприкінці 1980-х рр. навчальна дивізія в Литві була перетворена на 242-й гвардійський навчальний центр ПДВ, а 103-тя гвардійська «Вітебська» повітрянодесантна дивізія після повернення з Афганістану до Білорусі наприкінці 1989 р. у зв'язку з підготовкою до «Договору про звичайні збройні сили в Європі» передана до складу прикордонних військ КДБ СРСР.
У порівнянні з 1970-ми роками в парашутно-десантних полках відбулися певні зміни. Якщо раніше основу полку становили 3 парашутно-десантні батальйони, самохідно-артилерійська, мінометна та зенітна батареї, то з надходженням САГ та бойових машин на базі БТР-Д (з ПТКР «Конкурс» й ПЗРК «Стріла») вся техніка ПДВ була уніфікована на єдиному гусеничному шасі БМД-1/БТР-Д, а потреба в мінометах, враховуючи вогневі можливості САГ , відпала.
Що стосується нових бойових машин десанту БМД-3, то вони поступили у війська вже після 1991 р., коли ними був озброєний батальйон одного з полків 76-ї гвардійської повітрянодесантної дивізії.
Наприкінці існування Радянського Союзу повітрянодесантні війська становили собою величезну силу й мали у своєму особовому складі близько 75 тис. чоловік.
Склад ПДВ наприкінці існування СРСР був таким:
- Штаб ПДВ — Москва
- 171-ша окрема бригада зв'язку ПДВ (Ведмежі Озера, Підмосков'я).
- Рязанське вище двічі Червонопрапорне повітрянодесантне командне училище ім. Ленінського Комсомолу.
- 242-й гвардійський навчальний центр ПДВ (Гайжюнай, Литва) з полками:
- 226-й упдп — Гайжюнай, Литва
- 285-й упдп — Гайжюнай, Литва
- 301-й упдп — Гайжюнай, Литва
- 1120-й навчальний артилерійський полк — Гайжюнай, Литва.
- 7-ма гвардійська повітрянодесантна Черкаська дивізія (Каунас, Литва) з полками:
- 97-й гв. пдп (Алітус, Литва),
- 108-й гв. пдп (Каунас, Литва),
- 119-й гв. пдп (Маріямполе, Литва)
- 1141-й гв. артилерійський полк (Калварія, Литва):
- 76-та гвардійська Чернігівська Червонопрапорна повітрянодесантна дивізія (Псков) з полками:
- 104-й гв. пдп (Псков),
- 234-й гв. ордена Кутузова пдп (Псков),
- 237-й гв. Торунський Червонопрапорний пдп (Псков)
- 1140-й гв. двічі Червонопрапорний артилерійський полк (Псков):
- 98-ма гвардійська Свірська Червонопрапорна ордени Кутузова 2 ступеня повітрянодесантна дивізія (Болград, Одеська область, Україна) з полками:
- 217-й гв. пдп (Болград),
- 299-й гв. пдп (Болград),
- 300-й гв. пдп (Кишинів, Молдова),
- 1065-й гв. артилерійський полк (Веселий Кут, Одеська область, Україна).
- (Кіровабад, (з 1989 року Гянджа), Азербайджан) з полками:
- 328-й гв. пдп (Гянджа),
- 337-й гв. пдп (Гянджа),
- 345-й гв. пдп (Гянджа),
- 1080-й гв. артилерійський полк (, Азербайджан)
- (Тула, Московський військовий округ) з полками:
- 350-й гв. окремий пдп Фергана (Узбекистан). Дислокується після виводу військ з Афганістану в 1989 році.
На 1990 р. окрім повітрянодесантних дивізій, безпосередньо підпорядкованих Штабу Повітрянодесантних військ у Москві, до складу ПДВ відносились бригади та полки (повітрянодесантні, десантно-штурмові), формування, оснащені, як правило, легким озброєнням, але ж з різною організаційно-штатною структурою, та десантно-штурмові батальйони, які знаходилися, як і раніше, в підпорядкуванні Сухопутних військ.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd5TDBKTlJDMHhYMmx1WDBGbVoyaGhibWx6ZEdGdUxtcHdaeTh6TlRCd2VDMUNUVVF0TVY5cGJsOUJabWRvWVc1cGMzUmhiaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Це були наступні бригади, полки та батальйони (формувалися в різні часи):
- 11-та опдбр у Забайкальському військовому окрузі (Могоча і Амазар, Читинська область),
- 13-та опдбр у Далекосхідному військовому окрузі (Магдагачи і Завітінськ, Амурська область),
- 21-ша опдбр у Закавказькому військовому окрузі, Кутаїсі, Грузія,
- 23-тя опдбр у Київському військовому окрузі (Кременчук, Україна),
- 35-та гв. одшбр у Західній Групі Військ, Котбус, Німеччина. В 1990 р. переводиться з Котбусу (вже ФРН) в Капчагай (Казахстан).
- 36-та одшбр у Ленінградському військовому окрузі (смт. Гарболово, Ленінградська область),
- 37-ма одшбр у Прибалтійському військовому окрузі (Черняхівськ, Калінінградська область),
- 38-ма Віденська одшбр у Білоруському військовому окрузі (Берестя, Білорусь),
- 39-та одшбр в Прикарпатському військовому окрузі (Хирів, Львівська область, Україна), з другої половини 1991 р. бригада була перетворена на 224-й навчальний центр ПДВ.
- 40-ва одшбр в Одеському військовому окрузі (Миколаїв, Україна)
- 56-та гв. одшбр в Туркестанському військовому окрузі (Термез, Узбекистан), у 1980—1989 рр. в Афганістані, після виводу з Афганістану (1989 р.) розташовується в Туркменії (Йолотань).
- 57-ма одшбр в Середньоазіатському військовому окрузі (смт. Актогай, Казахстан), у 1990 виводиться з Актогаю до Гергиевкі (Семипалатинська область) і там розформовується.
- 83-тя одшбр в Північній групі військ (Бялогард, Польща), з Польщі передислоковується в 1990 р. в м. Уссурійськ (Приморський край).
- 100-та одшбр у Сибірському військовому окрузі (Абакан, Росія);
- 1318-й одшп у Білоруському військовому окрузі, 5-й гв. окремий АК (Боровуха-2, Білорусь)
- 1319-й одшп у Забайкальському військовому окрузі, окремий АК (Кяхта, Читинська область);
Додатково дислокувалося понад двадцяти окремих десантно-штурмових батальйонів, які входили, як правило, до складу окремих армійських корпусів.
- 908 одшб в Київському ВО, 1-ї гв. ОА (Україна, Чернігівска обл., смт Гончарово)
Традиції
Підготовка
Цей розділ не містить . (вересень 2019) |
Цей розділ містить текст, що не відповідає . (вересень 2019) |
Через підготовку до роботи в тилу висока увага наділялась відбору та укомплектуванню цих частин. ЦУВЧА — центр укомплектування червоної армії. У різні періоди, проводив ряд заходів що до формування майбутнього бойового потенціалу.
Умови підготовки: в період до 1937 року РСЧА проводила навчання ПДВ на базі : 145 Білгородського навчального центру, а також ряду допоміжних установ. У післявоєнний період. Почалось невпинне реформування ПДВ. Для відбору до частин, ПДВ у 1959 р. Була створена спеціальна комісія при Центральному наркоматі оборони. Через відсутність контрактної форми служби, СРСР довелось виділяти найбільш підходящих кандидатів з числа призовників, та строковиків гвардійських, інженерних, авіаційних, горнострілецьких, та інших частин. До 1967 року ПДВ налічував 85 627 чол 48 752 з яких були безпосередньо здатними брати участь в десантних операціях. Рівень військово професійної підготовки, був одним з найвищих в РСЧА тому, велика кількість військовослужбовців виявляла бажання, проходити службу в ПДВ тому у 1972 році систему відбору було удосконалено. Введена ВВКСГ — Вища військова комісія питань гвардії. Під командуванням генерала. А. С. Шурмиліна. Цей рік став роком введення символічною здачі: на берет ПДВ (до 1975 червоний а потім синій берет)
Легендарні командири та командувачі
Див. також
Література
- Ненахов Ю. Войска спецназначения во второй мировой войне. — Мн.: Харвест, М.: ACT, 2000.
Джерела
- Суконкин Алексей Сергеевич, Десант страны советов (рос.) // artofwar.ru, 2011
- Десантно-штурмовые формирования Советской Армии(рос.) // ogorin.ru
Ця стаття містить , але походження тверджень у ній через практично повну відсутність . (вересень 2019) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Povi tryanodesa ntni vijska Radya nskogo Soyu zu odin z osnovnih visokomobilnih rodiv vijsk Radyanskoyi armiyi stvorenij u 1930 roci yakij organizacijno bezposeredno pidporyadkovuvavsya cherez shtab povitryanodesantnih vijsk SRSR Ministrovi oboroni SRSR ta buv priznachenij ta pidgotovlenij dlya vedennya bojovih dij v tilu protivnika Povitryanodesantni vijska SRSRros Vozdushno desantnye vojska SSSRNa sluzhbi z 1930 po 1991 rr Krayina Radyanskij SoyuzTip povitryanodesantni vijskaRol rezerv Stavki Verhovnogo Golovnokomanduvannya SRSRChiselnist 75 tis chol U skladi Radyanska armiyaPrizviska Vijska dyadi VasiRichnici 2 serpnya 1930Vijni bitvi Radyansko finska vijna Besarabskij pohid Druga svitova vijna Ugorska revolyuciya Operaciya Dunaj 1968 Afganska vijna 1979 1989KomanduvannyaViznachni komanduvachi general armiyi Margelov Vasil Pilipovich general polkovnik Rodimcev Oleksandr Illich general armiyi Suhorukov Dmitro SemenovichZnaki rozriznennyaPraporMediafajli na Vikishovishi Povitryanij desant na manevrah 1935 roku Do skladu PDV SRSR vhodili povitryanodesantni desantno shturmovi planerni ta armijskoyi aviaciyi pidrozdili chastini z yednannya ta ustanovi Naprikinci 1991 roku mali u svoyemu skladi 7 povitryanodesantnih divizij ta majzhe 20 okremih brigad polkiv ta bataljoniv IstoriyaPeredvoyennij chas Zarodzhennya Radyanskij Soyuz buv u chisli svitovih lideriv z pitan stvorennya povitryanodesantnih vijsk Vpershe Chervona armiya zastosovuvala povitryanij posadochnij desant u hodi borotbi z basmachami v Serednij Aziyi U 1927 roci na troh litakah bulo operativno perekinuto pidkriplennya z 15 chervonoarmijciv a 23 kvitnya 1929 roku v rajon mista Garm Tadzhikistan z Termeza shist litakiv perevezli povitryam vzhe 45 bijciv kavalerijskoyi brigadi Na ozbroyenni zagonu znahodilisya chotiri kulemeti i gvintivki Pershi povitryanodesantni zagoni svoye zavdannya z rozgromu bandi basmachiv Fajzuli Afganistan vikonali znishivshi u boyu za misto Garm blizko 80 basmachiv Zaraz cyu podiyu mozhna upevneno nazvati taktichnim posadochnim povitryanim desantom Todi zh teoriya povitryanogo desantu tilki zarodzhuvalasya Komanduvach Leningradskim vijskovim okrugom M M Tuhachevskij she v 1928 roci pochav aktivno propaguvati ideyu stvorennya specialnih pidrozdiliv priznachenih dlya shvidkogo perekidannya povitryam proobraz aeromobilnih chastin yak bi ce bulo nazvano zaraz Zgidno z jogo dumkami taki pidrozdili ozbroyeni v tomu chisli i vazhkoyu zbroyeyu povinni buli litakami perekidatisya v til protivnika i tam vikonuvati zavdannya z porushennya roboti tilovoyi strukturi voroga znishuvati shtabi skladi obozi vuzli zv yazku zahoplyuvati strategichno vazhlivi ob yekti mosti perevali i t d Vantazhopidjomnist litakiv sho isnuvali todi dozvolyala pidnimati v povitrya bijciv ozbroyenih minometami kulemetami i granatami Z takim naborom vognevih zasobiv znishiti vuzol zv yazku abo shtab protivnika bulo cilkom realne Pro zastosuvannya parashutiv dlya visadki bijciv todi nihto she ne dumav Parashut u toj chas rozglyadavsya viklyuchno yak zasib poryatunku pilotiv i uvagoyu vijskovih teoretikiv buv obdilenij Pershim vijskovim parashutistom v SRSR faktichno stav kombrig Leonid Grigorovich Minov U 1929 roci u skladi radyanskoyi torgovoyi organizaciyi Amtorg vin viyihav do SShA de povinen buv oznajomitisya zi stanom parashutnoyi spravi v SShA ta zakupiti dlya potreb VPS Robitnicho Selyanskoyi Chervonoyi Armiyi ryatuvalni parashuti Pribuvshi na zavod kompaniyi Irvin yaka zajmalasya vigotovlennyam ryatuvalnih parashutiv i inshogo aviacijnogo sporyadzhennya v misto Buffalo shtat Nyu Jork kombrig otrimav zaproshennya osobisto viprobuvati yakist zaproponovanogo jomu tovaru Minov sho priyihav do SShA yak fahivec z parashutiv prosto ne mig vidmovitisya 13 chervnya 1929 roku vin zrobiv stribok z parashutom z visoti 500 metriv Vsogo za period vidryadzhennya vin zdijsniv 3 stribki Pislya pributtya v SRSR vin buv priznachenij na posadu instruktora z parashutnoyi pidgotovki de pochav gotuvati instruktoriv z parashutnoyi spravi Do lita 1930 roku Minov pidgotuvav u teoretichnij chastini 30 parashutistiv z chisla dobrovolciv Praktichni parashutni stribki namicheno bulo provesti na specialnih zborah yaki vidkrilisya na aerodromi poblizu mista Voronezh 26 lipnya 1930 roku Minov osobisto keruvav provedennyam zboriv Pershij pokazovij stribok faktichno pershij navchalno trenuvalnij stribok z parashutom v SRSR Minov zrobiv osobisto Slidom za nim stribnuv vidomij lotchik Yakiv Davidovich Moshkovskij Za cej chas kursantami bulo vikonano 59 trenuvalnih i pokazovih stribkiv z amerikanskimi parashutami kompaniyi Irvin Pershimi radyanskimi parashutistami stali lotchiki Ya D Moshkovskij I I Povalyayev A Z Stojlov D N Zatonskij P V Kondratyev I Muhin i ryad inshih Nachalnik VPS RSChA zaproponuvav Minovu pidgotuvati grupu parashutistiv dlya zdijsnennya grupovogo stribka pislya chogo poyasniv bulo b duzhe dobre yakbi viyavilosya mozhlivim u hodi voronezkogo navchannya prodemonstruvati vikidannya grupi ozbroyenih parashutistiv dlya diversijnih dij na teritoriyi protivnika Minov i Moshkovskij z entuziazmom sprijnyali propoziciyu nachalnika VPS Z chisla najdosvidchenishih kursantiv voni vidibrali desyat dobrovolciv i proveli z nimi dekilka zanyat Pidgotovka do provedennya ciyeyi pershoyi desantnoyi operaciyi v Radyanskomu Soyuzi bula zakinchena do vechora 31 lipnya 2 serpnya 1930 roku o 9 godini ranku litak Farman Goliaf iz simoma desantnikami persha grupa iz Moshkovskim na bortu pidnyalasya v povitrya Nad hutorom Klochkovo z visoti 300 metriv persha grupa desantuvalasya na majdanchik rozmirom 600 na 800 metriv Vsya grupa pokinula bort protyagom p yati sekund Moshkovskij zalishivsya v litaku z metoyu utochnennya tochki vikidannya Tim chasom persha grupa prizemlilasya na okolici hutora ta shvidko zibralasya bilya Minova U moment vikidannya desantniki buli ozbroyeni naganami ta ruchnimi granatami Praktichno vidrazu nad tochkoyu vikidannya projshli tri R 1 yaki z visoti 150 metriv skinuli dva m yaki poshtovi mishki i chotiri napivvazhki korobi v yakih bula dovgostvolna zbroya zokrema dva ruchnih kulemeti sporyadzhennya ta boyepripasi neobhidni dlya vikonannya bojovogo zavdannya Farman Goliaf sho povernuvsya na aerodrom zabrav reshtu uchasnikiv desantu i za dekilka hvilin z visoti 500 metriv vikinuv drugu grupu nad majdanchikom desantuvannya Prizemlennya drugoyi grupi vidbulosya v bezposerednij blizkosti vid togo miscya de v cej chas znahodilasya persha grupa She za dekilka hvilin obidvi grupi zibralisya razom priveli zbroyu v bojovu gotovnist ta visunulisya v vihidnij rajon dlya vikonannya bojovogo zavdannya U vihidnomu rajoni yih chekala vantazhivka yaka dostavila parashutistiv na aerodrom Zavdannya pershogo povitryanogo desantu bulo uspishno vikonane Os prizvisha uchasnikiv pershogo v istoriyi SRSR ozbroyenogo povitryanogo desantu Minov Moshkovskij Muhin Filippov Yegorov Pojdus Frejman Cherkashin Kuharenko Zaharov Kovalenkov Povalyayev V rezultati provedenogo eksperimentu bula dovedena mozhlivist parashutnogo desantuvannya ozbroyenogo osobovogo skladu a tak samo bula perevirena sama tehnika vikidannya lyudej ta vantazhiv Cherez misyac 2 veresnya 1930 roku na manevrah chastin Moskovskogo vijskovogo okrugu pid kerivnictvom Yakova Moshkovskogo z litaka ANT 9 z visoti 250 metriv buv vikinutij ozbroyenij parashutnij desant v kilkosti 11 bijciv U desantuvanni brali uchast parashutisti uchasniki povitryanogo desantu provedenogo 2 serpnya za vinyatkom Minova Cogo razu grupa mala konkretne bojove zavdannya Prizemlivshis desantna grupa Moshkovskogo zdijsnila raptovij napad na shtab diviziyi de zabravshi operativni dokumenti na zahoplenij vantazhnij mashini vidirvalasya vid peresliduvannya i vdalo povernulasya do roztashuvannya svoyih vijsk Vsogo za 1930 rik v SRSR bulo zdijsneno 84 pokazovih i trenuvalnih stribki z parashutom Rozvitok u 30 ti roki Direktivoyu vid 18 bereznya 1931 roku Shtab RSChA stvoryuye na bazi 11 yi strileckoyi diviziyi Leningradskogo vijskovogo okrugu pozashtatnij aviacijnij motorizovanij desantnij zagin Cej pershij eksperimentalnij desantnij zagin buv dislokovanij v m Krasnogvardijske Leningradskoyi oblasti ta mav nastupnij sklad odna strilecka rota sapernij vzvod vzvod zv yazku vzvod legkovih mashin eskadrilya vazhkoyi bombarduvalnoyi aviaciyi 12 litakiv TB 1 korpusnij aviazagin 10 litakiv Zagin otrimav na ozbroyennya dvi tanketki T 27 3 bronemashini 4 motocikli 10 legkovih i 16 vantazhnih avtomobiliv a takozh 18 kulemetiv z nih 4 stankovih Za shtatom zagin mav 164 choloviki osobovogo skladu U 1931 roci vzhe bulo zdijsneno 621 stribok z parashutom Stribalo blizko 200 osib z yakih chotiri zhinki Okrim lotnogo skladu i desantnikiv z parashutom stribali 10 komandiriv chastin riznih rodiv vijsk u tomu chisli i majbutnij Marshal Radyanskogo Soyuzu Budonnij S M u toj chas sluhach Vijskovoyi akademiyi imeni M V Frunze Vzhe v lipni 1931 roku z litaka TB 1 provoditsya pershe viprobuvalne desantuvannya na parashuti zrazka tehniki pikapa GAZ A z bezvidkotnoyu garmatoyu DRP Prote v procesi desantuvannya kupol parashuta porvavsya i mashina pri prizemlenni otrimala veliki poshkodzhennya 5 sichnya 1932 roku RVS SRSR uhvaliv rishennya sformuvati v Leningradskomu Moskovskomu Ukrayinskomu ta Biloruskomu vijskovih okrugah shtatni aviamotodesantni zagoni 10 travnya 1933 roku v misti Pushkini Carske Selo silami bijciv 3 yi aviadesantnoyi brigadi bula pobudovana metaleva parashutna vezha zavvishki 25 metriv Ce bula persha v SRSR parashutna vezha Vsogo do kincya 1933 roku v skladi povitryanodesantnih vijsk SRSR mav odnu brigadu i 8 okremih bataljoniv z zagalnoyu chiselnistyu osobovogo skladu do 8000 bijciv 12 veresnya 17 veresnya 1935 roku Radyanskij Soyuz u prisutnosti velikoyi kilkosti zakordonnih vijskovih atashe na manevrah Kiyivskogo vijskovogo okrugu v rajoni Berdicheva Skviri i Brovariv odnochasno protyagom 1 god 50 hv visadzhuyetsya desant z 1188 parashutistiv Pislya togo yak desantniki zahopili ploshadku prizemlennya tut zhe negajno provoditsya posadochnij desant z 1766 cholovik z garmatami i avtomobilyami Vijskovij atashe Franciyi general Luazo pislya navchan zayaviv lt blockquote gt Parashutnij desant velikoyi kilkosti pobachenij mnoyu osobisto pid Kiyevom ya vvazhayu faktom sho ne maye precedentu u sviti A prisutnij na manevrah nimeckij vijskovij atashe polkovnik Kurt Shtudent zrobiv vidpovidni visnovki i cherez tri roki sformuvav v Nimechchini pershij parashutno desantnij pidrozdil yakij sam j ocholiv Zgodom na manevrah Biloruskogo vijskovogo okrugu v tilu protivnika odnochasno bulo visadzheno 600 parashutistiv Desantniki shvidko znajshli i znishili shtab i vuzol zv yazku umovnogo protivnika U 1936 roci na manevrah Moskovskogo vijskovogo okrugu v rajoni mista V yazniki buv visadzhenij parashutnij desant v 2 200 parashutistiv uslid za yakim zdijsnenij posadochnij desant 3000 bijciv z kulemetami i legkimi garmatami Cherven 1936 roku na navchannyah Moskovskogo vijskovogo okrugu v rajoni Viyizdi vikinuli vsogo 111 TB 3 parashutnij desant v kilkosti 2000 bijciv a v rajoni mista Sejm posadochnij desant v kilkosti 3000 desantnikiv z vazhkim ozbroyennyam i tehnikoyu 22 veresnya 1936 roku na manevrah Biloruskogo vijskovogo okrugu zdijsnena visadka parashutnogo desantu 1800 bijciv Na cih zhe navchannyah povitryam na veliku vidstan bula perekinuta 5 272 soldati z garmatami bronovikami j legkimi tankami Prisutnij na cih manevrah anglijskij general Archibald Vejvell vidverto zayaviv Ya nikoli b ne poviriv v mozhlivist podibnoyi operaciyi yakbi ne bachiv yiyi sam Desantuvannya pershih desantnikiv z krila litaku TB 3 30 grudnya 1936 roku vvoditsya v diyu pershij Timchasovij polovij statut RSChA yakij svidchiv Parashutno desantni chastini ye diyevim zasobom dlya dezorganizaciyi upravlinnya i roboti v tilu protivnika U vzayemodiyi z vijskami sho nastupayut z frontu parashutno desantni chastini mozhut zrobiti virishalnij vpliv na povnij rozgrom protivnika na danomu napryamku Do lita 1938 roku bulo zatverdzheno rishennya sformuvati na bazi nayavnih povitryanodesantnih chastin odnotipni povitryanodesantni brigadi u kilkosti shesti okremih povitryanodesantnih brigad 201 sha opdbr im S M Kirova LENVO m Pushkin m Habarovsk 204 ta opdbr Kiyivskogo vijskovogo okrugu m Zhitomir 211 ta opdbr Primorskij kraj n p Chernigivka 212 ta opdbr Amurska oblast n p Kujbishivka Shidna 214 ta opdbr Biloruskogo vijskovogo okrugu m Mar yina Gorka Pislya pereformovuvannya vsi povitryanodesantni brigadi buli peredani v pidporyadkuvannya komanduvannya suhoputnih vijsk Kozhna povitryanodesantna brigada u shtati mala 1689 bijciv osobovogo skladu i vklyuchala odin parashutnij bataljon odin motomehanizovanij bataljon artilerijskij divizion U 1939 roci pri zdijsnenni pokazovogo stribka z parashutom zaginuv odin z rodonachalnikiv povitryanodesantnih vijsk Ya D Moshkovskij U 1939 roci zminilasya organizacijno shtatna struktura povitryanodesantnih brigad Voni stali skladatisya z troh bojovih grup parashutnoyi planernoyi i posadochnoyi Bojovij dosvid v peredvoyenni roki Bojovij shlyah radyanskih povitryanodesantnih vijsk pochavsya v serpni 1939 roku koli 212 ta opdbr vzyala aktivnu uchast u rozgromi v rajoni Halhin Golu Za podvigi zdijsneni v cih boyah ordenami i medalyami SRSR bulo nagorodzheno 352 bijci i komandiri 212 yi brigadi 17 veresnya 1939 roku Chervona armiya vtorglasya do Polshi U comu pohodi brali uchast 201 sha 204 ta i 214 ta povitryanodesantni brigadi Prote v osnovnomu brigadi perekidalisya nazemnimi shlyahami Lishe dekilka rozvidgrup bulo visadzhene v polskih tilah parashutnim sposobom Pid chas cogo pohodu v bojovih umovah buli viprobuvani sposobi desantuvannya parashutnih mishkiv z riznimi vantazhami i parashutnih benzobakiv 30 listopada 1939 roku pochalasya radyansko finska zimova vijna Pidrozdili povitryanodesantnih brigad 201 sha 204 ta 214 ta opdbr spilno zi strileckimi chastinami brali aktivnu uchast v nastupalnih operaciyah ne mayuchi pri comu velikih uspihiv z riznih prichin Tak z 15 lyutogo po 12 bereznya 1940 roku 201 sha povitryanodesantna brigada vela aktivnu oboronu komunikacij 15 yi armiyi de pidrozdili brigadi provedeno 37 zafrontovih operacij v tilu finskih vijsk 214 ta pdbr zalishalasya rezervom 15 yi armiyi i uchasti v bojovih diyah praktichno ne brala Ye neperevirena informaciya sho v hodi nastupu na ukriprajoni Liniyi Mannergejmu parashutnim sposobom visadzhuvalisya chastini 201 yi 204 yi i 214 yi brigad na p yat golovnih cilej i chislenni drugoryadni punkti Ale na skladnij miscevosti v skladnih pogodnih umovah i bez vognevoyi i aviacijnoyi pidtrimki visadzheni pidrozdili buli shvidko viyavleni finskimi chastinami ta znisheni Nadali u finskij vijni desantniki vikoristovuvalisya lishe yak pihota zdijsnyuyuchi tilami voroga rejdi na lizhah chastini 201 yi pdbr Na toj chas ce buli najbilsh pidgotovleni i boyezdatni chastini RSChA sho diyali v zoni konfliktu Uchast PDV v troh vijskovih konfliktah ne zmogla povnistyu viyaviti vsi mozhlivosti cogo rodu vijsk Yak u Mongoliyi tak i u Polshi j Finlyandiyi desantnikam dovelosya diyati v osnovnomu yak zvichajna pihota Prote vzhe vlitku 1940 roku PDV buli zalucheni do vikonannya zavdan vidpovidnih teoriyi zastosuvannya povitryanih desantiv 16 chervnya 1940 roku pid chas okupaciyi vijskami Chervonoyi armiyi krayin Baltiyi 63 litaki TB 3 perekinuli na aerodrom pid Shyaulyayem pershu hvilyu desantu chiselnistyu 720 bijciv Desantniki zahopili aerodrom i zabezpechili umovi dlya prijomu drugoyi hvili posadochnogo desantu 26 chervnya 1940 roku SRSR pid chas Besarabsko Bukovinskogo vtorgnennya prijmaye rishennya silami povitryanodesantnih vijsk zahopiti mosti cherez richku Prut Vidpovidno do planu povitryanodesantnoyi operaciyi zaluchalisya 201 sha 204 ta i 214 ta opdbr a takozh aviacijna grupa 4 polki TB 3 u skladi 136 litakiv Povitryanodesantni brigadi buli zoseredzheni zalizniceyu u vihidnomu rajoni desantuvannya Borispil Skomorohi Gogoleve Kalinivka Protyazhnist marshrutu vid pochatkovogo rajonu do rajonu desantuvannya sklala v serednomu 350 kilometriv Vranci 29 chervnya 1940 roku 204 ta opdbr provela desantuvannya v rajoni mista Bolgrad za ironiyeyu doli z 1969 po 2004 roki v comu nevelikomu ukrayinskomu misti roztashovuvalasya 98 ma gvardijska Svirska povitryanodesantna diviziya odna z najvidomishih povitryanodesantnih divizij Radyanskogo Soyuzu ta v podalshomu 1 aeromobilna diviziya Zbrojnih Sil Ukrayini za 12 kilometriv na pivnich vid mista Z ranku v povitrya pidnyalisya 99 litakiv TB 3 z 1436 desantnikami na bortu ta zdijsnili desantuvannya na vibranomu majdanchiku Pri desantuvanni dvoye desantnikiv zaginuli i p yatero otrimali perelomi nig Do vechora desantniki vzyali Bolgrad pid svij kontrol a nastupnogo dnya 1 j pdb brigadi pislya nevelikogo boyu zajnyav misto Kagul i port Reni Vranci 30 chervnya chastini 201 yi opdbr buli desantovani v rajoni Izmayila 240 bijciv bulo visadzheno posadochnim sposobom reshta 509 desantnikiv bulo vikinuto na parashutah Za dekilka godin Izmayil buv uzyatij pid povnij kontrol radyanskih vijskovih Desantuvannya 29 30 chervnya 1940 roku 201 yi i 204 yi pdbr provedene v umovah nablizhenih do bojovih pokazalo pravilnist teoretichnih polozhen i organizacijnih rozrahunkiv dovoyennogo chasu shodo zastosuvannya velikih povitryanih desantiv 23 kvitnya 1941 vihodit cilkom tayemne Rishennya CK VKP b i SNK SRSR 1112 459ss yake zatverdzhuye nakaz Pro novi formuvannya v Chervonij armiyi de nakazuye sformuvati do 1 chervnya 1941 roku p yat povitryanodesantnih korpusiv po tri povitryanodesantni brigadi v kozhnomu Zagalna chiselnist korpusu spochatku bula viznachena v 8 020 osib Tipova organizacijno shtatna struktura brigad upravlinnya brigadi 4 parashutno desantnih bataljoni artilerijskij divizion shkola molodshih komandiriv rozviduvalno samokatna rota til brigadi Chiselnist brigadi bula viznachena v 2588 osib Kozhen parashutno desantnij bataljon mav u svoyemu skladi 546 osib Za desyat dniv do pochatku Nimecko radyanskoyi vijni 12 chervnya 1941 roku bulo stvoreno Upravlinnya Povitryanodesantnih Vijsk yake ocholiv general major V A Glazunov Nachalnikom shtabu PDV buv priznachenij polkovnik P Ionov Na pochatok Nimecko radyanskoyi vijni ugrupuvannya sil PDV vklyuchalo taki chastini j z yednannya 1 j pdk Kiyivskogo osoblivogo vijskovogo okrugu m Zhitomir 1 sha pdbr 204 ta pdbr 211 ta pdbr 2 j pdk Harkivskij vijskovij okrug 2 ga pdbr m Nizhin 3 tya pdbr m Chernigiv 4 ta pdbr m Konotop 3 j pdk Odeskogo vijskovogo okrugu m Pervomajsk 5 ta pdbr 6 ta pdbr 212 ta pdbr 4 j pdk Biloruskogo vijskovogo okrugu m Puhovichi 7 ma pdbr 8 ma pdbr 214 ta pdbr 5 j pdk Pribaltijskogo vijskovogo okrugu m Daugavpils 9 ta pdbr 10 ta pdbr 201 sha pdbr imeni S M Kirova C M DVF Habarovsk Takim skladom radyanski povitryanodesantni vijska zustrili pochatok nimecko radyanskoyi vijni Period Drugoyi svitovoyi vijni Pochatkovij period vijni Druga svitova vijna zastala kadrovi chastini j z yednannya povitryanodesantnih vijsk v polovih taborah i miscyah postijnoyi dislokaciyi v osnovnomu na zahidnomu kordoni Chastini 1 go 2 go ta 3 go PDK brali aktivnu uchast v bojovih diyah v period lita ta oseni 1941 roku u skladi vijsk Pivdenno Zahidnogo Frontu Chastini 4 go pdk u skladi vijsk Zahidnogo Frontu Chastini 5 go pdk do zimi 1942 r u skladi vijsk Pivnichno Zahidnogo frontu Napriklad 10 ta opdbr 5 go pdk bula she 19 chervnya visunuta do derzhavnogo kordonu dlya provedennya Vijna zastala brigadu na marshi na pivden vid Daugavpilsa j praktichno vidrazu chastini brigadi opinilisya v tilu nimeckih vijsk Komandir brigadi otrimav nakaz zi shtabu 5 go povitryanodesantnogo korpusu znishuvati chastini protivnika sho prorvalisya j vihoditi do golovnih sil korpusu Brigada pristupila do vikonannya bojovih zavdan zokrema 26 chervnya spilno z inshimi chastinami 5 go pdk i chastinami 27 yi armiyi ochistila Daugavpils vid zagarbnikiv Nadali harakter vedennya bojovih dij ne zminivsya j chastini korpusu vikoristovuvalisya yak pihotni pidrozdili z nezminnim pragnennyam do vihodu z otochennya Zakladenij u PDV diversijnij potencial vikoristannya same v tilah protivnika v 5 mu PDK praktichno ne buv zadiyanij Z pochatkom vijni 4 j pdk otrimav nakaz visuvatisya v rajon pivdennishe Borisov i zajnyati oboronu po richci Berezina Na comu rubezhi chastini 4 go korpusu shist dib veli vazhki boyi proti chastin nimeckogo 24 go motorizovanogo korpusu Potim chastini korpusu veli boyi za misto Krichev na richci Sozh Pislya trivalih boyiv zaznavshi vazhkih vtrat do 24 serpnya korpus buv napravlenij na popovnennya vglib teritoriyi SRSR Ale vidpovidno do vimog bojovogo statutu PDV v pershi dni vijni diyali tilki pidrozdili 204 yi povitryanodesantnoyi brigadi v yakij bulo sformovano blizko desyati diversijnih zagoniv 29 chervnya dekilka diversijnih zagoniv i grup desantuvali parashutnim sposobom v til nimeckih vijsk sho nastupali v rajon naselenih punktiv Sluck Mozir Rava Ruska Yavoriv Kalinkovichi Ci diversijni zagoni ta grupi rvali zv yazok znishuvali koloni mosti bojovu tehniku ta osobovij sklad protivnika Vikonavshi svoyi zavdannya ci zagoni jshli na z yednannya z chastinami Chervonoyi Armiyi 13 lipnya 1941 povitryana rozvidka Zahidnogo frontu viyavila poblizu Mogilova zoseredzhennya do 300 tankiv protivnika sho zalishilisya bez palnogo Marshal Radyanskogo Soyuzu Timoshenko S K nakazav terminovo vikinuti parashutnij desant dlya znishennya ciyeyi bronetehniki Dlya ciyeyi meti buv zadiyanij zbirnij parashutno desantnij zagin 64 dobrovolci 214 yi opdbr Planom peredbachalosya sho operaciya povinna bula pochatisya blizko 1 yi god nochi ale z riznih prichin vilit litakiv vidbuvsya tilki vdosvita Na pidhodi do cili litaki buli zustrinuti shilnim vognem PPO protivnika j chastina desantu zaginula she v litakah Prote TB 3 vidbombilisya pislya chogo proveli visadku parashutistiv Desantniki pidpalili plyashkami iz zapalnoyu sumishshyu koktejl Molotova dekilka tankiv i mashin protivnika ta pochali vidhid Cherez dekilka dib komandir viviv u roztashuvannya svoyih vijsk tilki 34 bijciv Nihto z desantnikiv sho vizhili za cej podvig nagorod ne otrimav 2 zhovtnya nimeckij 24 j tankovij korpus zahopiv misto Orel i vijshov na strategichnu trasu Orel Tula Sil zupiniti prosuvannya protivnika v tomu rajoni ne bulo tomu bulo terminovo uhvaleno rishennya vikoristovuvati mobilnij potencial povitryanodesantnih vijsk shvidko perekinuvshi pidrozdili desantnikiv v potribnij rajon oboroni U rajon mist Orel i Mcensk povitryam buli perekinuti pidrozdili 10 yi j 201 yi povitryanodesantnih brigad 5 go PDK Pidrozdili 201 yi opdbr visadzhuvalisya na orlovskomu aerodromi v chas koli po lotnomu polyu vivsya artilerijskij vogon protivnika 3 j bataljon visadzhuvavsya na aerodrom Optuha zvidki desantniki shvidko zmogli vijti na shose Orel Mcensk i perekriti jogo Aviacijno transportna grupa u skladi 80 litakiv i TB 3 zdijsnila v stislij termin perevezennya bilshe nizh 6 000 desantnikiv na vidstan ponad 500 kilometriv 22 veresnya 1941 roku z metoyu spriyannya morskomu desantu parashutnij zagin v kilkosti 23 bijciv buv vikinutij v tilu rumunskih vijsk sho nastupali na Odesu v rajoni Grigorivki Diyuchi samostijno desantniki zmogli dezorganizuvati diyi rumunskih shtabiv vnesti do lav protivnika paniku ale pid chas operaciyi zaginulo 7 desantnikiv i 4 znikli bezvisti Ucilili parashutisti nastupnogo dnya razom z morskim desantom vijshli na z yednannya z chastinami Okremoyi Primorskoyi Armiyi Zavdannya povitryanogo desantu bulo vikonane povnistyu Naprikinci lita 1941 roku na bazi Kujbishevskogo pihotnogo uchilisha stvoryuyetsya povitryanodesantne uchilishe dlya pidgotovki komandiriv vzvodiv povitryanogo desantu Pochatkovij period vijni harakterizuvavsya tim sho povitryanodesantni vijska v pochatkovij period vijni v osnovnomu vimusheno vikoristovuvalisya yak zvichajna pihota vsi bez vinyatku korpusi za ridkisnim vinyatkom de harakter vikoristannya chastin PDV mozhna poznachiti yak diversijno rozviduvalni diyi vikoristannya chastin PDV yak instrument diversij povnistyu vipravdalo peredvoyenni ponyattya pro rol i misce malih grup PDV v tilu protivnika povnistyu pidtverdilasya mozhlivist shvidkogo perekidannya vijsk povitryanim transportom na osoblivo vazhlivi dilyanki oboroni namitilosya specialne vikoristannya chastin povitryanodesantnih vijsk na vibivannya u voroga najnebezpechnishogo instrumentu Blickrigu tankiv prote stalo zrozumilo sho PDV ne mayuchi u svoyemu skladi vazhkogo ozbroyennya v oboronnih boyah z tankovimi ta pihotnimi chastinami protivnika zaznavali nevipravdanih vtrat Nakazom 0329 vid 29 serpnya 1941 roku bula vvedena posada Komanduvacha Povitryanodesantnih vijsk i stvoryuyetsya aparat upravlinnya povitryanodesantnih vijsk Takim chinom PDV buli vpershe vidileni v samostijnij rid vijsk Pershim komanduvachem buv priznachenij general major V O Glazunov Nakazom Narkoma oboroni vid 4 veresnya 1941 roku v RSChA pochato formuvannya v Moskovskomu j Privolzkomu vijskovih okrugah she p yati povitryanodesantnih korpusiv yakim nadani nomeri 6 10 Tak samo pochato formuvannya p yati okremih manevrenih povitryanodesantnih brigad z nomerami 1 5 6 listopada 1941 roku 3 j povitryanodesantnij korpus buv pereformovanij na 87 mu strilecku diviziyu Komandirom diviziyi buv priznachenij legendarnij general O I Rodimcev Vidrazu pislya pereformovuvannya diviziyi bulo postavleno zavdannya vibiti nimecki chastini z mista Tim Boyi za misto prodovzhuvalisya tizhden j v rezultati napoleglivih boyiv diviziya vibila nimciv z mista Do sichnya 1942 roku 87 ma sd bula peretvorena na 13 tu gvardijsku strilecku diviziyu Zimoyu 1941 roku vijska Chervonoyi Armiyi pereshli pid Moskvoyu v rishuchij kontrnastup U nich na 15 grudnya 1941 roku na zahid vid mista Klin buv vikinutij parashutnij desant chiselnistyu 415 osib zi skladu 214 yi brigadi 9 dib bataljon vikonuvav postavlene zavdannya Vsogo bulo znisheno 29 mostiv 48 avtocistern 2 tanki j do 400 soldativ protivnika Desant diyav malimi diversijnimi grupami sho i dozvolilo v tih umovah nanesti nimcyam maksimalno mozhlivi vtrati 31 grudnya 1941 roku na Arabatsku strilku v hodi provedennya Kerchensko Feodosijskoyi morskoyi desantnoyi operaciyi buv vikinutij u viklyuchno skladnih meteorologichnih umovah parashutno desantnij bataljon Desant sho visadivsya rozgromiv nimeckij garnizon v Ak Monaye Prote morskij desant ne zmig probitisya do bojovih poryadkiv povitryanogo desantu u zv yazku z chim bataljon pristupiv do diversijnih dij Vyazemska povitryanodesantna operaciya 1942 Dokladnishe Vyazemska povitryanodesantna operaciya Najmasshtabnishoyu povitryanodesantnoyu operaciyeyu provedenoyi v period Nimecko radyanskoyi vijni slid nazvati Vyazemsku povitryanodesantnu operaciyu v hodi yakoyi v til protivnika buv visadzhenij cilij povitryanodesantnij korpus Desantuvannya provodilosya protyagom trivalogo periodu chasu z 27 sichnya po 3 chervnya 1942 roku nizkoyu serij Zagalna meta ciyeyi povitryanodesantnoyi operaciyi polyagala v spriyanni vijskam Zahidnogo i Kalininskogo frontiv v zavershenni otochennya nimeckoyi grupi armij Centr 27 sichnya 1942 roku 2 j bataljon 8 yi povitryanodesantnoyi brigadi buv pidnyatij z aerodromu Zhashkovo ale cherez vtratu ekipazhami litakiv oriyentuvannya vikidannya bulo zdijsnene za 20 km vid namichenogo rajonu Desant buv rozkidanij na velikij ploshi v 20 25 km Zbir bataljonu prohodiv duzhe povoli j do svitanku na punkt zboru vijshlo tilki 476 bijciv z 648 sho desantuvalisya Zv yazok z upravlinnyam brigadi j korpusu buv utrachenij Ne otrimavshi vid komandira bataljonu donesennya komanduvach PDV virishiv prodovzhiti desantuvannya v ranishe namicheni rajoni ta u nich na 28 sichnya aviaciya vikonala she dva viloti ta desantuvala bilshe nizh 1 500 bijciv prote yak i v pershomu vipadku desant buv rozsiyanij na velikij ploshi 28 sichnya aviaciya protivnika bombila aerodrom Zhashkovo Protyagom nochi na 29 sichnya aviaciya vikidala v rajoni desantuvannya rizni vantazhi Protyagom nochi 29 sichnya desantovano 540 bijciv 30 sichnya she 120 bijciv 31 sichnya 215 bijciv razom z oficerami shtabu 8 yi brigadi Vranci komandir brigadi vstanoviv zv yazok z bataljonami ta komanduvannyam PDV Protyagom 31 sichnya desantovano 389 bijciv Prote do togo chasu obstanovka v rajoni Vyazmi zminilasya ta podalshe desantuvannya 4 go PDK bulo viznane nedocilnim Reshta chastin korpusu bula povernena v punkti postijnoyi dislokaciyi 10 lyutogo pidrozdili 8 yi brigadi rozgromili shtab nimeckoyi 5 yi tankovoyi diviziyi Cogo zh dnya nimci kinuli proti pidrozdiliv brigadi svij vinishuvalnij bataljon yakij do vechora desantnikami buv cilkom znishenij Protyagom lyutogo brigada spilno z chastinami neodnorazovo namagalasya opanuvati V yazmoyu ale ci sprobi uspihu ne mali 23 lyutogo brigada zahopila stanciyu Dorogobuzh U period z 7 po 13 bereznya brigada zabezpechuvala vihid z otochennya chastin 329 yi strileckoyi diviziyi 7 kvitnya 8 ma brigada bula povernena do skladu 4 go PDK U nich na 17 lyutogo dlya nadannya dopomogi otochenim chastinam 29 yi armiyi v rajoni Rzheva desantuvavsya bataljon 204 yi brigadi Vsogo bulo vikinuto v rajoni roztashuvannya shtabu 29 yi armiyi blizko 500 bijciv Desantniki nadali istotnu dopomogu chastinam armiyi v prorivi oboroni protivnika pri vihodi z otochennya 22 lyutogo chastini 29 yi armiyi i parashutno desantnij bataljon vijshli z otochennya 4 j korpus otrimav chergove zavdannya na desantuvannya v rajoni Bazhannya Shushmin Velikopolye z metoyu spriyannya 50 j armiyi yaka mala zavdannya nastupati nazustrich parashutistam prorvati oboronu protivnika i z yednatisya z chastinami desantu Vikidannya chastin 4 go korpusu pochalosya v nich na 18 lyutogo Pershim desantuvavsya 4 j bataljon 8 yi pdbr yakij tak i ne desantuvavsya v sichni Protyagom nochi provoditsya desantuvannya chastin 9 yi i 214 yi brigad U nich na 23 lyutogo desantuyetsya komanduvannya j shtab 4 go PDK Pid chas perelotu litak v yakomu buv general major A F Levashov buv atakovanij nimeckim vinishuvachem vnaslidok chogo komandir korpusu buv ubitij Komanduvannya korpusom perebrav na sebe nachalnik shtabu 4 go PDK polkovnik O F Kazankin Do ranku 23 lyutogo desantuvannya chastin korpusu bulo zavershene bulo vikinuto 7 373 bijciv i 1 525 parashutno desantnih mishkiv z riznimi vantazhami Yak i ranishe pidrozdili desantu buli rozsiyani na znachni vidstani vid zaplanovanogo rajonu desantuvannya Ves podalshij chas perebuvannya v tilu protivnika 4 j povitryanodesantnij korpus proti yakogo diyali tri pihotni diviziyi vermahtu viv vazhki boyi neodnorazovo minyayuchi misce svogo roztashuvannya Na pochatok travnya 1942 roku u skladi korpusu znachilosya 2 300 boyezdatnih boyezdatnogo bijciv ponad 2 000 poranenih i hvorih ta blizko 1 700 partizan V period z 29 travnya po 3 chervnya 1942 roku v roztashuvannya 1 go gv kavalerijskogo korpusu dodatkovo desantovano she ponad 4 000 osib zi skladu 3 yi ta 211 yi povitryanodesantnih brigad Zavdannmya desantu bulo posilennya kavalerijskogo korpusu Proriv 4 go PDK z otochennya pochavsya 14 chervnya v rajoni na pivden vid Yelni Proriv buv zdijsnenij tilki 23 chervnya v rajoni n p Zhilino Chastini 4 go PDK sho vidstali ta vihodili z otochennya she kilka dniv V pidsumku najkrupnishoyi povitryanodesantnoyi operaciyi provedenoyi Chervonoyu Armiyeyu v period Nimecko radyanskoyi vijni majzhe za shist misyaciv vazhkih boyiv u tilu protivnika desantniki znishili do 15 tis soldativ i oficeriv protivnika zvilnili vid zagarbnikiv blizko 200 naselenih punktiv V period napruzhenih boyiv za Moskvu desantnikam vdalosya vidtyagnuti na sebe i skuvati v rajoni Vyazmi i Yuhnova znachnu chastinu sil 4 h nimeckih armijskih korpusiv grupi armij Centr tim samim obmezhivshi mozhlivosti nimciv z nanesennya kontrudariv po chastinah Chervonoyi Armiyi U travni 1942 roku u zv yazku z obstanovkoyu sho sklalasya Derzhavnij komitet oboroni uhvalyuye rishennya sformuvati gvardijski strilecki diviziyi na bazi korpusiv povitryanodesantnih vijsk 1 j PDK pereformovanij na 2 j PDK na 3 j PDK na 4 j PDK na 5 j PDK na 201 sha pdbr im S M Kirova na 120 j gvardijskij strileckij polk takim chinom najstarisha povitryanodesantna chastina v SRSR peretvorilasya na pihotnu pereformovanij na na na na 36 tu gv sd 10 j PDK na 41 shu gv sd Na perelomi vijni 13 ta generala Rodimceva 33 tya 34 ta 35 ta 36 ta 37 ma 38 ma 39 ta 40 va i 41 sha diviziyi buli napravleni do Stalingrada Radyanski desantniki brali aktivnu uchast u Stalingradskij bitvi Vizitnoyu kartkoyu oboroni Stalingrada stav tak zvanij Budinok Pavlova u nich na 27 veresnya 1942 roku rozvidgrupa serzhanta Ya F Pavlova z 13 yi gvardijskoyi strileckoyi diviziyi zahopila chotirohpoverhovij budinok u centri mista na ploshi imeni 9 sichnya i tri dobi utrimuvali jogo uchotiroh do pidhodu pidkriplennya Garnizon Budinku Pavlova skladavsya z kulemetnogo vzvodu 7 bijciv 1 stankovij kulemet grupi bronebijnikiv 6 bijciv 3 PTR 7 avtomatnikiv i 4 minometnikiv dva 50 mm minometi vsogo 24 bijci yaki organizuvali krugovu oboronu zaminuvali pidstupi ta 58 dib veli boyi u vidrivi vid osnovnih sil polku Desantniki generala Rodimceva protyagom vsogo periodu oboroni budivli vitrimali zhahlivu naprugu vsih sil i vistoyali Odin z nimeckih generaliv pislya vijni zayaviv sho shturmuyuchi v Stalingradi Budinok Pavlova nimecki vijska vtratili bilshe lyudej nizh pri zahoplenni deyakih yevropejskih stolic napriklad pri zahoplenni Daniyi vermaht vtrativ 2 soldativ vbitimi ta 10 poranenimi Na pivdennomu napryamku silami Chornomorskogo flotu provoditsya nizka desantnih operaciyi V nich na 24 zhovtnya 1942 roku na aerodrom mista Majkop 28 Me 109 4 Yu 88 3 Yu 52 ta 4 litaki zv yazku pislya provedennya shturmovih udariv aviaciyi desantuyetsya parashutnij zagin chiselnistyu 37 bijciv pid komanduvannyam starshini P Solovjova Desant sho prizemlivsya na aerodromi zmig znishiti 13 ta poshkoditi 10 litakiv protivnika Piznishe desantniki virvalisya z otochennya i pishli do partizaniv Vsogo pid chas operaciyi zaginulo 15 parashutistiv i 7 chleniv ekipazhu zbitogo TB 3 4 lyutogo 1943 roku Chornomorskij flot provodit morsku desantnu operaciyu v rajoni Pivdennoyi Ozerejki Dlya spriyannya moryakam dorechno zauvazhiti v morskomu desanti brav uchast 31 j gv okremij parashutno desantnij polk Pivnichno Kavkazkogo frontu buv vikinutij parashutnij desant zi skladu okremoyi parashutno desantnoyi roti 80 najbilsh pidgotovlenih desantnikiv Litakami SB buli desantovani 57 osib a ekipazh odnogo bombarduvalnika ne zmig vijti na cil ta povernuvsya na aerodrom z desantom na bortu Komandirami visadzhenih grup buli lejtenanti I A Kuzmin i P M Solovjov toj samij yakij ocholyuvav Majkopskij desant a takozh starshina N A Shtabkin Ale pid chas desantuvannya cherez vidmovu parashuta Solovjov rozbivsya Desantniki vstupili v bij za Vasilyevku de znishili blizko sotni vorogiv Grupa Shtabkina znishila artilerijsku batareyu protivnika Prote splanovanogo z yednannya povitryanogo desantu z morskim ne vidbulosya oskilki protivnik chiniv napoleglivij opir Vnaslidok chogo grupi povitryanogo desantu pislya vikonannya svogo zavdannya vidijshli Do 12 bereznya v roztashuvannya nashih vijsk povernulosya 28 bijciv z 57 sho desantuvalisya Placdarm bilya Pivdennoyi Ozerejki zberegti ne vdalosya Vse lito 1943 roku povitryanodesantni diviziyi buli zalucheni v suhoputnih operaciyah Chervonoyi armiyi i a takozh 13 ta i 36 ta gvardijski strilecki stvoreni na bazi povitryanodesantnih korpusiv diviziyi buli vvedeni do skladu Stepovogo frontu bagato z cih divizij vzyali uchast u bitvi na Kurskij duzi Dniprovska povitryanodesantna operaciya 1943 Dokladnishe Dniprovska povitryanodesantna operaciya Do drugoyi polovini veresnya 1943 roku radyanski vijska vijshli do Dnipra i z hodu zahopili ryad placdarmiv She za dekilka tizhniv do pidhodu vijsk Chervonoyi Armiyi do Dnipra komanduvannya PDV pochalo vidpracovuvati plan povitryanodesantnoyi operaciyi yaka povinna bula polegshiti forsuvannya Dnipra i spriyati otochennyu i zvilnennyu Kiyevu 17 veresnya rishennya na provedennya povitryanodesantnoyi operaciyi bulo uhvalene Stavkoyu Zagalnim zadumom operaciyi planuvalosya zdijsniti desantuvannya na livij bereg Dnipra dvoh korpusiv yaki povinni buli pereshkoditi peregrupovuvannyu vijsk protivnika z pochatkom forsuvannya Dnipra na Bukrinskomu placdarmi chastinami suhoputnih vijsk Chervonoyi Armiyi Pershim v rajon Kaneva u smuzi nastupu Voronezkogo frontu povinen buv desantuvatisya zvedenij korpus komandirom yakogo priznachavsya general major Zatevahin I I Drugij zvedenij korpus pid kerivnictvom general majoru Kapitohina O G povinen buv desantuvatisya v smuzi nastupu Pivdennogo frontu cherez dekilka dniv 21 veresnya za trivogoyu buli pidnyati shist gvardijskih povitryanodesantnih brigad 1 sha 3 tya 4 ta 5 ta 6 ta i 7 ma gv pdbr Bulo provedeno pereukladannya parashutiv a tak samo ukladannya vantazhiv v parashutno desantni m yaki mishki Pislya cogo chastini brigad buli peredislokovani zalizniceyu v rajon aerodromiv Lebedin Smorodino i Bogoduhiv Sumskoyi oblasti Do 23 veresnya bula stvorena operativna grupa povitryanodesantnih vijsk na aerodromi Lebedin yaka povinna bula zdijsnyuvati upravlinnya desantami Dlya zdijsnennya vikidannya desantu zaluchalosya 180 vijskovo transportnih litakiv tipu Duglas ta Li 2 i 35 planeriv Planerami povinna bula desantuvatisya brigadna artileriya Vidstan aerodromiv vid rajoniv vikidannya stanovila 175 220 kilometriv sho dozvolyalo za odnu nich provesti dva tri litako viloti 22 veresnya peredovi chastini Voronezkogo frontu zahopili pershi placdarmi za Dniprom V seredini dnya 23 veresnya komanduvach vijskami frontu general armiyi Vatutin Mikola Fedorovich cherez Komanduvacha povitryanodesantnih vijsk utochniv zavdannya desantu Vikidannya pershih dvoh brigad virisheno bulo pochati v nich na 25 veresnya 1943 roku Pospih v pidgotovci Dniprovskoyi povitryanodesantnoyi operaciyi buv obumovlenij katastrofichnim deficitom chasu sho nadali vidobrazilosya na rezultatah vsiyeyi operaciyi Komandiri brigad uhvalili svoyi rishennya na provedennya desantuvannya tilki za pivtori godini do posadki v litaki Do komandiriv rot i vzvodiv bojove zavdannya dovodilosya vzhe bezposeredno pered posadkoyu v litaki a osobovij sklad otrimuvav bojove zavdannya vzhe v povitri Peredovij zagin litakiv 101 go polku aviaciyi dalnoyi diyi yakij vela Geroj Radyanskogo Soyuzu Valentina Grizodubova z parashutistami 3 yi gv pdbr pidnyavsya v povitrya o 18 godin 30 hvilin Cherez dvi godini startuvali litaki z bijcyami 5 yi gv pdbr Vsogo v nich na 25 veresnya bulo provedeno 298 litako vilotiv zamist zaplanovanih 500 bulo vikinuto 3050 cholovik i 432 kontejnera zi skladu 3 yi gvardijskoyi brigadi i 1525 cholovik i 228 kontejneriv 5 yi gvardijskoyi brigadi Artileriya desantu tak i ne bula pidnyata v povitrya tomu sho aerodrom Smorodino ne otrimav svoyechasno neobhidnoyi kilkosti paliva Tak samo cherez vidsutnist palnogo na aerodromi Bogoduhiv v seredini nochi bula pripinena visadka pidrozdiliv 5 yi brigadi I lishe z aerodromu Lebedin do kincya nochi bulo zaversheno vikidannya pidrozdiliv 3 yi gv pdbr U rezultati v pershu nich ne bulo vikinuto 2017 cholovik i 590 kontejneriv z vantazhami z chisla zaplanovanih Bagato ekipazhiv litakiv ne zmogli zoriyentuvatisya i proveli vikidannya daleko vid namichenih rajoniv V rezultati znachne chislo desantnikiv prizemlilosya bezposeredno na bojovi poryadki nimeckih tankovih ta pihotnih divizij de praktichno vidrazu buli abo znisheni abo uzyati v polon Tak samo bagato parashutistiv potrapili do Dnipra i potonuli deyaka kilkist desantnikiv desantuvala na bojovi poryadki svoyih vijsk Vzhe v procesi visadki desantu stalo yasno sho operaciya pishla ne za planom Zv yazok z visadzhenimi pidrozdilami desantu buv zagublenij Zamist zaplanovanoyi ploshi visadki 10 na 14 kilometriv faktichnij rozkid desantu sklav 30 na 90 kilometriv Vsi sprobi komandiriv zibrati svoyi pidrozdili protyagom nochi uspihiv ne mali Usvidomivshi sho vidbulosya shtab PDV prijmaye rishennya pripiniti podalshu visadku U tezh chas rozviduvalna aviaciya viyavila zoseredzhennya znachnih sil protivnika ne vidmichenih ranishe Prote do kincya pershogo dnya pislya visadki v rajoni vid Rzhisheva do Cherkas ob yednalisya do soroka dribnih grup desantnikiv Ci grupi pochali zavdavati vorogovi chutlivih udariv Napriklad 30 veresnya grupa yakoyu keruvav starshij lejtenant Petrosyan S G v naselenomu punkti Potik raptovoyu nichnoyu atakoyu rozgromila nimeckij garnizon znishivshi do 100 vorogiv bulo zahopleno do 30 avtomashin z boyepripasami znisheno 3 zenitni garmati do 30 avtomashin Cherez dekilka godin cya zh grupa zdijsnila zasidku na nimecku artilerijsku kolonu V rezultati boyu bulo znisheno do 80 soldativ protivnika 15 avtomashin 6 garmat i dva minometi 5 zhovtnya v Kanivskomu lisi pidpolkovnik Sidorchuk P M ob yednav dekilka zagoniv desantnikiv sformuvavshi takim chinom 3 tyu brigadu Ves chas perebuvannya v tilu protivnika brigada vela aktivni bojovi diyi Nimci kinuli na znishennya brigadi znachni sili ale tak i ne zmogli likviduvati v svoyemu tilu take mogutnye diversijne ugrupuvannya Krim vikonannya diversijnih zavdan brigada provodila detalnu rozvidku sistemi oboroni Vermahtu po Dnipru pro sho negajno dokladalosya u zverhni shtabi Do 26 zhovtnya u skladi brigadi bulo vzhe blizko 1 200 cholovik sho dozvolilo naprikinci zhovtnya sformuvati chetvertij bataljon U nich na 14 listopada chastini 254 yi strileckoyi diviziyi pochali forsuvannya Dnipra i brigada spriyala perepravi a nadali razom z chastinami diviziyi brala uchast v rozgromi nimeckih vijsk u rajoni Cherkas 28 listopada pidrozdili 3 yi gvardijskoyi povitryanodesantnoyi brigadi zdali svoyi poziciyi 7 yi gvardijskoyi povitryanodesantnoyi diviziyi i buli vivedeni v misto Kirzhach v punkt postijnoyi dislokaciyi Za chas provedennya Dniprovskoyi povitryanodesantnoyi operaciyi zaginulo i znikli bezvisti ponad 3 500 cholovikiv z chisla tih sho visadilisya Za oficijnimi radyanskimi danimi za chas boyiv v tilu voroga desantniki spilno z partizanami znishili blizko troh tisyach soldativ Vermahtu pustili pid ukis 15 vorozhih esheloniv znishili 52 tanki 6 samohidnih garmat 18 tyagachiv 227 riznih avtomobiliv i bagato inshoyi tehniki Troye uchasnikiv Dniprovskogo desantu bulo udostoyeno zvannya Geroya Radyanskogo Soyuzu komandir 2 go pdb 5 yi gv pdbr major Bluvshtejn A A komandir 3 go pdb 5 yi gv pdbr starshij lejtenant Petrosyan S G ta navidnik PTR 5 yi gv pdbr molodshij serzhant Kondratev I P U forsuvanni Dnipra yak zvichajna pihota brali uchast gvardijski povitryanodesantni diviziyi U Korsun Shevchenkivskoyi operaciyi brali uchast i 7 ma gvardijski povitryanodesantni diviziyi a takozh 41 sha gvardijska strilecka diviziya U zvilnenni Kirovogradu brali uchast 6 ta i j 13 ta gvardijska strilecka diviziya Desantniki v nastupi na frontah z 1944 po 1945 rr U sichni 1944 roku vidpovidno do nakazu Narodnogo komisara oboroni i buli pereformovani na 98 mu 99 tu i 100 tu gvardijski strilecki diviziyi yaki buli peredani do regulyarnoyi armiyi do skladu novogo 37 go gvardijskogo strileckogo korpusu 37 j gvardijskij strileckij korpus buv napravlenij na Karelskij front de uvijshov do skladu 7 yi armiyi i pristupiv do vikonannya zavdan shodo rozgromu ugrupuvannya protivnika U cih boyah chastini divizij vikoristovuvalisya tilki yak zvichajna pihota Za geroyizm proyavlenij pri forsuvanni richki Svir korpus i vsi tri diviziyi otrimali pochesne najmenuvannya Svirskih U cih boyah diviziyi korpusu zaznali znachnih vtrat Napriklad vtratila v Kareliyi 1203 lyudini ubitimi i 4153 lyudini poranenimi ce polovina osobovogo skladu diviziyi U serpni 1944 roku pochalosya formuvannya troh gvardijskih povitryanodesantnih korpusiv Do zhovtnya 1944 roku bulo povnistyu sformovano dva korpusi i Tretij na pochatok zhovtnya 1944 roku znahodivsya u stadiyi formuvannya i buv ukomplektovanij tilki korpusnimi chastinami U regulyarnij armiyi na riznih frontah protyagom 1943 1944 rokiv znahodilosya 10 povitryanodesantnih divizij U zhovtni 1944 r z chotiroh divizij povernenih zi skladu regulyarnoyi armiyi ta z yednan PDV sho znahodilisya v rezervi Stavki VGK bula stvorena Okrema gvardijska Povitryanodesantna armiya u skladi 37 go Svirskogo 38 go i 39 go gvardijskih povitryanodesantnih korpusiv u kozhen z yakih vhodilo po tri povitryanodesantni diviziyi komanduvachem yakoyi buv priznachenij general major Zatyevahin I I U takomu skladi Okrema Povitryano Desantna Armiya proisnuvala vsogo blizko dvoh misyaciv 8 grudnya 1944 roku OPDA bula pereformovana v 9 tu gvardijsku armiyu i v lyutomu 1945 roku u povnomu skladi napravlena do regulyarnoyi armiyi de desantnikam bulo postavleno zavdannya u vzayemodiyi z inshimi vijskami opanuvati stoliceyu Avstriyi mistom Vidnem 15 bereznya 9 ta gvardijska armiya zoseredilasya v vihidnomu rajoni dlya nastupu na Viden Nastupnogo dnya vijska pishli v nastup Do 25 bereznya 1945 roku vijska 9 yi gvardijskoyi armiyi spilno z chastinami 6 yi gvardijskoyi tankovoyi armiyi podolali gori Bakonskij Lis i vishli na liniyu Vanola Devecher nanisshi pri comu znachne urazhennya nimeckoyi 6 yi tankovoyi armiyi SS Nastupnogo dnya desantniki pristupili do forsuvannya richki Raba a 29 bereznya armiya vijshla na teritoriyu Avstriyi Boyi za Viden pochalisya 5 kvitnya Prosuvayuchis do centru mista desantniki zustrili napoleglivij opir voroga boyi za misto nosili viklyuchno zapeklij harakter ale do vechora 13 kvitnya Viden buv uzyatij 100 ta 106 ta i 107 ma diviziyi a tak samo 38 j i 39 j korpusi otrimali pochesni najmenuvannya Videnskih Do skladu 9 yi gvardijskoyi armiyi vhodili taki z yednannya 37 j gvardijskij Svirskij strileckij korpus 98 ma gvardijska Svirska sd 99 ta gvardijska Svirska sd 38 ma gvardijskij strileckij korpus 39 j gvardijskij strileckij korpus Okrim divizij peredanih do skladu 9 yi gv A u bojovi diyi veli takozh diviziyi sho zberegli najmenuvannya povitryanodesantnih Ce buli taki povitryanodesantni diviziyi Proskurivska Umanska Ovruchska Zvenigorodska Kremenchuksko Znamyanska 7 ma gv Cherkaska Poltavska Krivorizka Do zakinchennya Nimecko radyanskoyi vijni povitryanodesantni vijska pidijshli zi skromnimi pidsumkami Ochevidno sho usi znachushi povitryanodesantni operaciyi provedeni PDV pid chas vijni ne dosyagli svoyih cilej Osnovnoyu prichinoyu cogo mozhna nazvati pogano postavlenu sistemu postachannya vijsk sho desantuvalisya v til protivnika a tak samo nezlamne bazhannya vishogo komanduvannya postaviti svoyim vijskam zavdannya sho nemozhlivo bulo zdijsniti Prote zastosuvannya malih pidrozdiliv sho vikidalisya v til protivnika z konkretnimi zavdannyami povnistyu bulo vipravdane Gramotne i rezultativne vikoristannya taktichnih povitryanih desantiv pid chas vijni z Yaponiyeyu vselilo nadiyu sho vijska reanimuvatimutsya ale ce bude vzhe piznishe A v serpni 1945 roku z metoyu spriyannya nastupayuchim ugrupuvannyam suhoputnih vijsk v Kitayi ta Koreyi na yaponski aerodromi visadzhuvalisya posadochni povitryani desanti sformovani z osobovogo skladu motostrileckih z yednan 6 yi gvardijskoyi tankovoyi armiyi i chastin Dalekoshidnogo frontu Tilki odin desant najpershij buv provedenij za uchastyu desantnikiv 1 yi gvardijskoyi povitryanodesantnoyi diviziyi 16 serpnya 1945 roku v Tunlyao yake bulo opornim punktom Nadali cej aerodrom aktivno vikoristovuvavsya yak baza zvidki zlitala chastina podalshih desantiv Vse podalshi desanti provodilisya silami suhoputnih chastin Yak pravilo chiselnist cih zagoniv stanovila 200 500 cholovik 9 serpnya odin z desantnih zagoniv desantuvavsya v nichnij chas na tuneli v rajoni Grodekovo yaki buli tut zhe zahopleni Ci tri tuneli dozvolili vijskam shvidko projti cherez gori 17 serpnya v Czyamusi buv visadzhenij desant vid a 18 serpnya v 19 godin na aerodrom Harbinu visadivsya zagin chiselnistyu 120 bijciv Do ranku nastupnogo dnya desantniki zahopili budivlyu yaponskoyi misiyi zhandarmeriyi i policejskogo upravlinnya a tak samo uzyali pid svoyu ohoronu mosti elektrostanciyi i inshi vazhlivi ob yekti Zahoplenij desantnikami nachalnik shtabu Kvantunskoj armiyi general lejtenant razom z grupoyu generaliv i oficeriv buv napravlenij na litaku do shtabu Dalekoshidnogo frontu 19 serpnya buli visadzheni posadochni desanti v Chanchuni i v Mukdeni U Mukdeni zagin chiselnistyu 225 bijciv shvidko zahopiv vsi vazhlivi ob yekti a tak samo poloniv imperatora Manchzhou Go Pu I Imperator gotuvavsya viletiti do Yaponiyi ale buv shoplenij radyanskimi desantnikami 19 serpnya visadzhuyetsya desant v mista Girin Chiselnist desantu sklala v pershomu esheloni 145 cholovik Desantniki sho visadilisya shvidko zahopili aerodrom podavili opir yaponciv potim na zahoplenih mashinah viyihali v misto Girin de prijnyali kapitulyaciyu 2 yi pihotnoyi brigadi yaponciv i vijsk Manchzhou Go Diyi cogo desantnogo zagonu buli zatmareni padinnyam litaka sho dostavlyav na aerodrom grupu drugogo eshelonu desantu vnaslidok chogo zaginuli desantniki i ekipazh 22 serpnya buv visadzhenij desant v Port Artur i Dalnij 23 serpnya desanti visadzhuyutsya na Sahalini 24 serpnya povitryanij desant v Phenyani Ci desantni pidrozdili v bilshosti vipadkiv bliskuche vikonali postavleni nim zavdannya Hocha za velikim rahunkom visadzheni pidrozdili do PDV spochatku niyakogo vidnoshennya za vinyatkom 1 yi gv pdd ne mali Prosto voni vikonali zavdannya yaki pokladayutsya na povitryanodesantni vijska Prichomu visadka provodilasya tilki u tomu vipadku koli bula upevnenist v tomu sho visadzheni pidrozdili najblizhchim chasom mozhut buti pidtrimani peredovimi zagonami suhoputnih vijsk Pri zahoplenni Pivdennogo Sahalinu i Kuril visadzhuvalisya parashutni desanti chiselnistyu 35 130 cholovik zi skladu neshtatnih parashutnih bataljoniv okremih strileckih brigad Dalekoshidnogo frontu Ci zagoni mali diversijni i desantno shturmovi zavdannya yaki v bilshosti vipadkiv buli uspishno vikonani Vsogo pid chas provedennya Manchzhurskoyi operaciyi bulo visadzheno blizko 20 povitryanih desantiv Pislyavoyennij period 1945 1960 Pislya zakinchennya Nimecko radyanskoyi vijni chastina povitryanodesantnih divizij sho diyali na fronti u skladi strileckih korpusiv zokrema ta 7 ma gv Cherkaska pdd povernulasya v pidporyadkuvannya povitryanodesantnih vijsk a chastina bula pereformovana U chervni 1946 r povitryanodesantni vijska v cilomu buli vivedeni zi skladu VPS i pidporyadkovani bezposeredno ministrovi zbrojnih sil SRSR Vsogo pid chas vijni za oficijnimi danimi bulo sformovano 18 povitryanodesantnih divizij i 22 povitryanodesantnih brigadi Za chas vijni 196 desantnikiv bulo udostoyeno visokogo zvannya Geroya Radyanskogo Soyuzu Vidrazu pislya vijni isnuyuchi gvardijski povitryanodesantni diviziyi buli pereformovani v gvardijski strilecki diviziyi a v provinu za vtratu v boyu v Chehoslovachchini svogo Bojovogo Prapora bula rozformovana V cej chas PDV organizacijno vhodili do skladu VPS i mali v svoyemu rozporyadzhenni dekilka gvardijskih povitryanodesantnih brigad 3 chervnya 1946 roku vihodit Postanova Radi Ministriv SRSR 1154 474 s i 7 chervnya 1946 roku vihodit Nakaz ministra Zbrojnih Sil SRSR org 2 247225 zgidno z yakim Povitryanodesantni vijska buli vivedeni zi skladu VPS i vklyucheni do skladu vijsk rezervu Verhovnogo Golovnokomanduvannya z pryamim pidporyadkuvannyam ministrovi Zbrojnih sil SRSR Pochalosya chergove pereformovuvannya vijsk Dislokaciya z yednan povitryanodesantnih vijsk na kinec 1946 roku bula nastupnoyu 8 j gv pdk Nemanskij Chervonoprapornij Biloruskij vijskovij okrug m Polock u skladi BELVO m Polock BELVO st Borovuha 15 j gv pdk Leningradskij vijskovij okrug m Rakverne v skladi 76 ta gv pdd Chernigivska Chervonopraporna LENVO m Novgorod LENVO m Narva r Kingisepp 37 j gv pdk Svirskij Chervonoprapornij Primorskij vijskovij okrug st Monastirishe u skladi 98 ma gv pdd Svirska Chervonopraporna PRIMVO s Pokrovka ordena Kutuzova PRIMVO st Manzovka st Muchna 38 j gv pdk Videnskij Moskovskij vijskovij okrug m Tula v skladi MVO m Kostroma MVO m Tula 39 j gv pdk Videnskij Kiyivskij vijskovij okrug m Bila Cerkva u skladi KVO r Bila Cerkva ordena Suvorova KVO m Kiyiv Posadka desantu v litaki VTA Z cogo chasu na ozbroyennya povitryanodesantnih vijsk pochala nadhoditi nova povitryanodesantna tehnika parashuti PD 47 D 1 radioelektronni sistemi privodu aviaciyi v rajon desantuvannya platformi dlya vikidannya vazhkih vantazhiv Do aviaciyi PDV nadijshli litaki Il 12 Il 14 Tu 4 Cherez dva roki v 1948 roci bula znov stvorena Okrema Povitryanodesantna armiya do yakoyi uvijshli 8 j 15 j 38 j i 39 j korpusi z dodanimi aviacijnimi diviziyami 37 j gvardijskij povitryanodesantnij korpus i 1 sha aviatransportna diviziya sho znahodyatsya na Dalnomu Shodi zalishalisya okremimi Krim togo do serpnya 1948 roku dodatkovo bulo sformovano she p yat gvardijskih povitryanodesantnih divizij 7 ma m Kaunas m Ryazan n p Svobodnij Amurskij oblasti m Valga i m Novograd Volinskij Do togo chasu shtat povitryanodesantnoyi diviziyi skladavsya z upravlinnya dvoh abo troh parashutno desantnih polkiv artilerijskogo polku okremogo zenitnogo artilerijskogo divizionu okremogo sapernogo bataljonu okremogo bataljonu zv yazku okremogo bataljonu materialnogo zabezpechennya mediko sanitarnogo bataljonu roti himichnogo zahistu i okremoyi rozviduvalnoyi roti Osnovoyu velikogo povitryanogo desantu zamist korpusu stavala mensha za chiselnistyu i bilsh ruhoma za manevrenistyu povitryanodesantna diviziya U principi za velikoyi potrebi radyanski VPS zmogli b odnorazovo pidnyati v povitrya odnu diviziyu z usima chastinami bojovogo zabezpechennya ale zrozumilo dlya zadumanih zavdan cogo bulo zamalo U 1955 roci bulo provedeno polkove parashutne desantuvannya 119 go gv pdp 7 yi gv pdd na ostriv Saaremaa v Estoniyi Desantniki vidpracovuvali varianti zahoplennya i utrimannya ostrovu do pidhodu osnovnih sil U kvitni 1955 roku transportno desantna aviaciya bula vivedena zi skladu PDV i na yiyi bazi sformovana Vijskovo Transportna Aviaciya 61 sha Povitryana armiya U 1955 1956 rokah buli rozformovani vsi upravlinnya korpusiv a tak samo 11 ta 21 sha 100 ta i 114 ta gvardijski povitryanodesantni diviziyi U 1956 roci PDV buli pidporyadkovani Golovnomu shtabu Suhoputnih vijsk U p yatdesyatih rokah na ozbroyennya PDV buli prijnyati aviadesantuyemi samohidni protitankovi ustanovki ASU 57 ozbroyeni garmatoyu zdatnoyu urazhati bronovani cili Cya samohidna artilerijska ustanovka mogla desantuvatisya parashutnim sposobom Na toj moment ce bulo najmogutnisha zbroya yaka mogla desantuvati v til protivnika parashutnim sposobom Krim ASU 57 perebuvali 82 i 120 mm minometi bezvidkatni garmati B 10 i B 11 granatometi RPG 2 kulemeti RPD Tak samo PDV otrimali 85 mm samorushni garmati 140 mm reaktivni puskovi ustanovki RPU 14 85 mm samohidni garmati ASU 85 bronetransporteri BTR 40 10 veresnya 1956 roku na Semipalatinskomu yadernomu poligoni buli provedeni navchannya yaki oficijno nazivalisya Zastosuvannya taktichnogo povitryanogo desantu vslid za atomnim udarom z metoyu utrimannya zoni urazhennya atomnogo vibuhu do pidhodu nastupayuchih vijsk z frontu Inshimi slovami kazhuchi metoyu cogo eksperimentu bulo viznachennya shodo bezpechnoyi visadki desantu Vijska povinni buli diyati v umovah visokoyi radiaciyi Chastinami PDV yaki povinni buli zdijsniti visadku keruvav zastupnik Komanduvacha PDV general lejtenant Rozhdestvenskij S Dlya cih navchan zaluchavsya 345 j gv pdp 105 yi gv pdd Bezposeredno u povinni buli desantuvatisya dvi roti 2 go pdb 345 go gv pdp vsogo 272 choloviki posilenih vzvodom 57 mm ustanovok ASU 57 shistma bezvidkatnimi garmatami B 10 vzvodom 82 mm minometiv i viddilennyam himichnoyi rozvidki V seredini serpnya uchasniki navchan pribuli na poligon Dlya poperednogo trenuvannya osobovogo skladu bulo zdijsneno tri pidrivannya yadernih boyepripasiv Pershij yadernij vibuh buv provedenij 24 serpnya 1956 roku drugij vibuh termoyadernij buv provedenij cherez shist dniv tretij vibuh yadernij buv provedenij 2 veresnya Navchannya pochalisya 9 veresnya skidannyam z litaka Tu 16 atomnoyi bombi potuzhnistyu 38 kilotonn Visadka desantu bula provedena cherez 43 hvilini pislya vibuhu v 650 metrah vid epicentru Riven radiaciyi pri comu stanoviv vid 0 3 do 5 rentgeniv na godinu Cherez desyat hvilin desantniki zahopili zadanij ob yekt potim bula provedena ataka i cherez dvi godini pidrozdili desantu buli vivedeni iz zoni zarazhennya v punkt sanitarnoyi obrobki i dezaktivaciyi Ministrovi oboroni Marshalu Radyanskogo Soyuzu Zhukov G K u marshal artileriyi Nedyelin dopovidav Za naslidkami urazhennya zastosovanoyi na navchanni atomnoyi bombi mozhna zrobiti visnovok sho vuzli oboroni protivnika nadijno pridushuyutsya a ce dozvolit provoditi uslid za vibuhom visadku povitryanih desantiv Pri visoti vibuhu 200 300 metriv po rivnyah radiaciyi na vidstani vid epicentru 400 500 metriv tobto v rajoni nadijnogo urazhennya protivnika povitryanij desant mozhlivo visadzhuvati z vertolotiv cherez 15 20 hvilin za umovi dozi oprominyuvannya do 5 rentgeniv na godinu Rezultati navchan zasekretili 60 oficeram PDV i VTA bula ogoloshena podyaka U tomu zh 1956 roku desantniki silami 7 yi i 31 yi divizij brali uchast v Ugorskih podiyah v ramkah operaciyi Vihor 1 listopada 1956 roku 114 j i 381 j gv pdp posadochnim sposobom desantuvalisya na aerodrom Vesprem de zahopili dekilka vazhlivih vijskovih ob yektiv i znishili ryad zenitnih batarej 3 listopada 1956 roku 108 j gv pdp posadochnim sposobom desantuvavsya na aerodrom Tekel V hodi korotkogo boyu desantniki viveli z ladu shist zenitnih batarej Z 4 listopada pidrozdili polku spilno z 80 m gv pdp sho zdijsniv marsh z rajonu Mukacheva protyazhnistyu blizko 400 kilometriv brali uchast v bojovih diyah iz zvilnennya Budapeshtu vid povstanciv Do kincya 12 listopada 1956 roku bojovi diyi v Budapeshti zavershilisya Chastini 7 yi i 31 yi povitryanodesantnih divizij v boyah z ugorskimi povstancyami vtratili 85 cholovik vbitimi 265 desantnikiv bulo poraneno i 12 znikli bezvisti Zokrema vsogo Osoblivij korpus v hodi provedennya operaciyi Vihor vtrativ ubitimi 669 cholovik i 51 zniklij bezvisti U 1959 roci 31 sha i 107 ma gvardijski povitryanodesantni diviziyi buli rozformovani Nastupnogo roku v misti Ostriv formuyetsya 44 ta navchalna povitryanodesantna diviziya Diviziyi peredayutsya regaliyi 4 yu gv pdd chasiv vijni Pislya sformuvannya 44 ta gv npdd perevoditsya v misto Ionava Litovskij RSR Cya diviziya staye kuzneyu kadriv molodshih fahivciv povitryanodesantnih vijsk U tomu zh 1960 roku 104 ta gv pdd peredislokuyut z Leningradskogo VO do Kirovabadu a cherez rik 105 ta gv pdd vidbuvaye z Kostromi do Fergani Do 1960 roku sklad PDV buv nastupnim Shtab PDV n p Vedmezhi Ozera z 191 j okremim bataljonom zv yazku shtabu PDV 7 ma gv pdd m Kaunas Litva n p Mikolayivka Amurskoyi oblasti 76 ta gv pdd m Pskov 98 ma gv pdd m Byelogorsk m Ussurijsk m Vitebsk Bilorus m Kirovabad Azerbajdzhan m Fergana Uzbekistan m Tula 44 ta navchalna gv pdd m Jonava Litva Period rozkvitu 1960 1991 U 1980 ti rr u skladi povitryanodesantnih vijsk krim okremih brigad buli 7 povitryanodesantnih divizij z yakih odna v Litvi bula navchalnoyu Oskilki miscya postijnoyi dislokaciyi z yednan i chastin v pislyavoyennij period buli dostatno stabilni sho krim inshih obstavin bulo obumovleno priv yazkoyu do aerodromnoyi merezhi vijskovo transportnoyi aviaciyi za bojovimi diviziyami zakripilisya neoficijni najmenuvannya Kaunaska Litovska RSR 7 ma gv Cherkaska pdd Pskovska Rosijska RFSR 76 ta gv Chernigivska pdd Bolgradska Ukrayinska RSR 98 ma gv Svirska pdd Vitebska Biloruska RSR 103 tya gv pdd Kirovabadska Azerbajdzhanska RSR 104 ta pdd Tulska Rosijska RFSR 106 ta gv pdd Gajzhyunajska navchalna Litovska RSR 44 uch pdd Ferganskij Uzbecka RSR 345 gv okremij pdp Paradnij kitel ryadovogo PDV SRSR Z kincya grudnya 1979 r 103 tya Vitebska diviziya peredislokovana v rajon Kabulskogo aerodromu bula z yednannyam obmezhenogo kontinentu radyanskih vijsk v Afganistani Krim togo v Afganistani buv dislokovanij 345 j gvardijskij okremij parashutno desantnij polk z Fergani Uzbecka RSR Desantuvannya BMD na navchannyah Naprikinci 1980 h rr navchalna diviziya v Litvi bula peretvorena na 242 j gvardijskij navchalnij centr PDV a 103 tya gvardijska Vitebska povitryanodesantna diviziya pislya povernennya z Afganistanu do Bilorusi naprikinci 1989 r u zv yazku z pidgotovkoyu do Dogovoru pro zvichajni zbrojni sili v Yevropi peredana do skladu prikordonnih vijsk KDB SRSR U porivnyanni z 1970 mi rokami v parashutno desantnih polkah vidbulisya pevni zmini Yaksho ranishe osnovu polku stanovili 3 parashutno desantni bataljoni samohidno artilerijska minometna ta zenitna batareyi to z nadhodzhennyam SAG 2S9 Nona S ta bojovih mashin na bazi BTR D z PTKR Konkurs j PZRK Strila vsya tehnika PDV bula unifikovana na yedinomu gusenichnomu shasi BMD 1 BTR D a potreba v minometah vrahovuyuchi vognevi mozhlivosti SAG 2S9 Nona S vidpala Sho stosuyetsya novih bojovih mashin desantu BMD 3 to voni postupili u vijska vzhe pislya 1991 r koli nimi buv ozbroyenij bataljon odnogo z polkiv 76 yi gvardijskoyi povitryanodesantnoyi diviziyi Naprikinci isnuvannya Radyanskogo Soyuzu povitryanodesantni vijska stanovili soboyu velicheznu silu j mali u svoyemu osobovomu skladi blizko 75 tis cholovik Sklad PDV naprikinci isnuvannya SRSR buv takim Shtab PDV Moskva 171 sha okrema brigada zv yazku PDV Vedmezhi Ozera Pidmoskov ya Ryazanske vishe dvichi Chervonopraporne povitryanodesantne komandne uchilishe im Leninskogo Komsomolu 242 j gvardijskij navchalnij centr PDV Gajzhyunaj Litva z polkami 226 j updp Gajzhyunaj Litva 285 j updp Gajzhyunaj Litva 301 j updp Gajzhyunaj Litva 1120 j navchalnij artilerijskij polk Gajzhyunaj Litva 7 ma gvardijska povitryanodesantna Cherkaska diviziya Kaunas Litva z polkami 97 j gv pdp Alitus Litva 108 j gv pdp Kaunas Litva 119 j gv pdp Mariyampole Litva 1141 j gv artilerijskij polk Kalvariya Litva 76 ta gvardijska Chernigivska Chervonopraporna povitryanodesantna diviziya Pskov z polkami 104 j gv pdp Pskov 234 j gv ordena Kutuzova pdp Pskov 237 j gv Torunskij Chervonoprapornij pdp Pskov 1140 j gv dvichi Chervonoprapornij artilerijskij polk Pskov 98 ma gvardijska Svirska Chervonopraporna ordeni Kutuzova 2 stupenya povitryanodesantna diviziya Bolgrad Odeska oblast Ukrayina z polkami 217 j gv pdp Bolgrad 299 j gv pdp Bolgrad 300 j gv pdp Kishiniv Moldova 1065 j gv artilerijskij polk Veselij Kut Odeska oblast Ukrayina Kirovabad z 1989 roku Gyandzha Azerbajdzhan z polkami 328 j gv pdp Gyandzha 337 j gv pdp Gyandzha 345 j gv pdp Gyandzha 1080 j gv artilerijskij polk Azerbajdzhan Tula Moskovskij vijskovij okrug z polkami 51 j gv pdp Tula 137 j gv pdp Ryazan 331 j gv pdp Kostroma 1182 j gv artilerijskij polk 350 j gv okremij pdp Fergana Uzbekistan Dislokuyetsya pislya vivodu vijsk z Afganistanu v 1989 roci Na 1990 r okrim povitryanodesantnih divizij bezposeredno pidporyadkovanih Shtabu Povitryanodesantnih vijsk u Moskvi do skladu PDV vidnosilis brigadi ta polki povitryanodesantni desantno shturmovi formuvannya osnasheni yak pravilo legkim ozbroyennyam ale zh z riznoyu organizacijno shtatnoyu strukturoyu ta desantno shturmovi bataljoni yaki znahodilisya yak i ranishe v pidporyadkuvanni Suhoputnih vijsk Radyanski povitryanodesantni vijska v Afganistani Ce buli nastupni brigadi polki ta bataljoni formuvalisya v rizni chasi 11 ta opdbr u Zabajkalskomu vijskovomu okruzi Mogocha i Amazar Chitinska oblast 13 ta opdbr u Dalekoshidnomu vijskovomu okruzi Magdagachi i Zavitinsk Amurska oblast 21 sha opdbr u Zakavkazkomu vijskovomu okruzi Kutayisi Gruziya 23 tya opdbr u Kiyivskomu vijskovomu okruzi Kremenchuk Ukrayina 35 ta gv odshbr u Zahidnij Grupi Vijsk Kotbus Nimechchina V 1990 r perevoditsya z Kotbusu vzhe FRN v Kapchagaj Kazahstan 36 ta odshbr u Leningradskomu vijskovomu okruzi smt Garbolovo Leningradska oblast 37 ma odshbr u Pribaltijskomu vijskovomu okruzi Chernyahivsk Kaliningradska oblast 38 ma Videnska odshbr u Biloruskomu vijskovomu okruzi Berestya Bilorus 39 ta odshbr v Prikarpatskomu vijskovomu okruzi Hiriv Lvivska oblast Ukrayina z drugoyi polovini 1991 r brigada bula peretvorena na 224 j navchalnij centr PDV 40 va odshbr v Odeskomu vijskovomu okruzi Mikolayiv Ukrayina 56 ta gv odshbr v Turkestanskomu vijskovomu okruzi Termez Uzbekistan u 1980 1989 rr v Afganistani pislya vivodu z Afganistanu 1989 r roztashovuyetsya v Turkmeniyi Jolotan 57 ma odshbr v Serednoaziatskomu vijskovomu okruzi smt Aktogaj Kazahstan u 1990 vivoditsya z Aktogayu do Gergievki Semipalatinska oblast i tam rozformovuyetsya 83 tya odshbr v Pivnichnij grupi vijsk Byalogard Polsha z Polshi peredislokovuyetsya v 1990 r v m Ussurijsk Primorskij kraj 100 ta odshbr u Sibirskomu vijskovomu okruzi Abakan Rosiya 1318 j odshp u Biloruskomu vijskovomu okruzi 5 j gv okremij AK Borovuha 2 Bilorus 1319 j odshp u Zabajkalskomu vijskovomu okruzi okremij AK Kyahta Chitinska oblast Dodatkovo dislokuvalosya ponad dvadcyati okremih desantno shturmovih bataljoniv yaki vhodili yak pravilo do skladu okremih armijskih korpusiv 908 odshb v Kiyivskomu VO 1 yi gv OA Ukrayina Chernigivska obl smt Goncharovo TradiciyiPidgotovka Cej rozdil ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cej rozdil dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno veresen 2019 Cej rozdil mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cej rozdil pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin veresen 2019 Cherez pidgotovku do roboti v tilu visoka uvaga nadilyalas vidboru ta ukomplektuvannyu cih chastin CUVChA centr ukomplektuvannya chervonoyi armiyi U rizni periodi provodiv ryad zahodiv sho do formuvannya majbutnogo bojovogo potencialu Umovi pidgotovki v period do 1937 roku RSChA provodila navchannya PDV na bazi 145 Bilgorodskogo navchalnogo centru a takozh ryadu dopomizhnih ustanov U pislyavoyennij period Pochalos nevpinne reformuvannya PDV Dlya vidboru do chastin PDV u 1959 r Bula stvorena specialna komisiya pri Centralnomu narkomati oboroni Cherez vidsutnist kontraktnoyi formi sluzhbi SRSR dovelos vidilyati najbilsh pidhodyashih kandidativ z chisla prizovnikiv ta strokovikiv gvardijskih inzhenernih aviacijnih gornostrileckih ta inshih chastin Do 1967 roku PDV nalichuvav 85 627 chol 48 752 z yakih buli bezposeredno zdatnimi brati uchast v desantnih operaciyah Riven vijskovo profesijnoyi pidgotovki buv odnim z najvishih v RSChA tomu velika kilkist vijskovosluzhbovciv viyavlyala bazhannya prohoditi sluzhbu v PDV tomu u 1972 roci sistemu vidboru bulo udoskonaleno Vvedena VVKSG Visha vijskova komisiya pitan gvardiyi Pid komanduvannyam generala A S Shurmilina Cej rik stav rokom vvedennya simvolichnoyu zdachi na beret PDV do 1975 chervonij a potim sinij beret Legendarni komandiri ta komanduvachigeneral armiyi Margelov V P general armiyi Suhorukov D S general polkovnik Rodimcev Oleksandr Illich general armiyi Gorbatov Oleksandr VasilovichDiv takozhMinov Leonid Grigorovich Aeromobilni vijska Ukrayini Povitryanodesantni formuvannya krayin svitu Povitryanodesantni vijska SShA Povitryanodesantni vijska Nimechchini Povitryanodesantni formuvannya Velikoyi Britaniyi Den parashutistaLiteraturaNenahov Yu Vojska specnaznacheniya vo vtoroj mirovoj vojne Mn Harvest M ACT 2000 DzherelaSukonkin Aleksej Sergeevich Desant strany sovetov ros artofwar ru 2011 Desantno shturmovye formirovaniya Sovetskoj Armii ros ogorin ru Cya stattya mistit perelik posilan ale pohodzhennya tverdzhen u nij zalishayetsya nezrozumilim cherez praktichno povnu vidsutnist vnutrishnotekstovih dzherel vinosok Bud laska dopomozhit polipshiti cyu stattyu peretvorivshi dzherela z pereliku posilan na dzherela vinoski u samomu teksti statti veresen 2019