Угорська революція 1956 року (угор. 1956-os forradalom; Угорське повстання, Будапештський заколот) — повстання 1956 року в Угорській Народній Республіці, придушене радянськими військами за участі органів державної безпеки Угорщини ÁVH (угор. Államvédelmi Hatóság) — аналога КДБ СРСР.
Угорська революція 1956 року | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Східноєвропейські антикомуністичні повстання, Холодна війна | |||||||||
![]() Знищений радянський Т34/85 у Будапешті, 1956 | |||||||||
| |||||||||
Сторони | |||||||||
![]() ![]() | ![]() | ||||||||
Командувачі | |||||||||
![]() Георгій Жуков, міністр оборони СРСР (1955—1957) Іван Конєв, перший заступник міністра оборони СРСР, командувач об'єднаних збройних сил країн Варшавського Договору (1956—1960) Василь Соколовський, начальник Генштабу збройних сил СРСР Іван Сєров, голова КДБ СРСР (березень 1954 – грудень 1958) | ![]() | ||||||||
Військові сили | |||||||||
Радянські війська За оцінками російських істориків 31550 осіб
Угорські війська — 25 тис. За оцінками ООН 75 000—200 000 і 2500 танків | 50 тисяч повстанців.[] | ||||||||
Втрати | |||||||||
за офіційними даними СРСР загинули 669 осіб, 51 — зникли безвісти, 1540 — поранені. | загинули 2652 угорських громадян і було поранено 19226. |
Наслідком кривавих подій у Будапешті була масова еміграція угорців і втрата престижу Радянського Союзу серед інтелектуалів Заходу, чимало з яких вийшли з комуністичних партій своїх країн, вражені наочним прикладом російського імперіалізму у його «радянській», «комуністичній» формі. У сучасній Угорщині день, коли розпочалася революція, 23 жовтня, став державним святом.
Загальна характеристика подій
Повстання розпочалося 23 жовтня 1956 року маршем протесту студентів та представників інтелігенції в Будапешті, який переріс спочатку в зіткнення, а потім у збройне протистояння між демонстрантами та службою угорської держбезпеки ÁVH. Під владою повстанців опинилося багато районів Угорської Народної Республіки та кілька урядових організацій, що дозволило їм ввести зміни в закони на підконтрольних територіях.
У методах збройної та політичної боротьби серед протестувальників не було одностайності. Наприклад, у питанні щодо агентів спецслужб помірковане крило повсталих (Рада робітників і рада студентів) було налаштоване на судове переслідування, а ультранаціоналістичні групи, наприклад, група Йожефа Дудаша (угор. József Dudás) страчували їх на місці.
Під тиском вимог повсталих Угорська партія трудящих (УПТ) (угор. Magyar Dolgozók Pártja) поставила на місце прем'єр-міністра популярного опального реформатора Імре Надя. Після домовленості з радянською стороною про припинення вогню, Надь заявив про намір вийти з Варшавського Договору.
Радянські війська втручалися двічі, обидва рази для допомоги комуністичному режимові, що притримувався курсу на збереження участі Угорської Народної Республіки у Варшавському договорі. Вони підтримали як режим, скасований 23 жовтня, так і нове прорадянське керівництво, сформоване 3 листопада.
Перший раз радянські війська кинуто «для наведення порядку» після того, як 23 жовтня угорська ÁVH почала стріляти в протестувальників. Озброєна протидія повстанців та знесилення Угорської партії трудящих призвели до домовленості про припинення вогню між двома сторонами до 1 листопада 1956 року.
Другий раз, у ніч на 4 листопада, радянська армія, узгодивши дії з новим урядом Яноша Кадара, почала артилерійський обстріл та завдала авіаційного удару й піхотно-танкового нападу на Будапешт. Певною мірою радянському втручанню допомагала реорганізована урядом Кадара ÁVH. Повстання було повністю придушене до січня 1957 року.
Під час повстання загинули тисячі угорських повстанців та сотні радянських військовиків і значно більше людей отримали поранення. Майже 200 000 мешканців залишили Угорську Народну Республіку як біженці. Ця подія мала тяжкі наслідки для комуністів західних країн. Багато тих, хто раніше симпатизував Радянському Союзу, почали критикувати його дії.
Сили сторін
У повстанні взяли участь більш ніж 50 тис. повстанців і 15 тис. озброєних загонів національної гвардії, що мали до 100 танків. За оцінками ООН його придушено 75—200 тис. радянських військ і 2500 танками, якими командував сталінський генерал, один із винуватців[] масових зґвалтувань цивільного населення в окупованому Берліні Іван Конєв. За оцінками російських істориків, радянських військ було 31 тис. із підтримкою частин угорської народної армії (25 тис.) та угорських органів державної безпеки (1,5 тис.). Було 1130 танків і САУ. Російські історики наводять радянські частини та з'єднання, що брали участь у подіях:
- Особливий корпус: 2-га гвардійська механізована дивізія (Миколаївсько-Будапеська), 11-та гвардійська механізована дивізія (після 1957 р. — 30-та гвардійська танкова дивізія), 17-та гвардійська механізована дивізія (Єнакіївсько-Дунайська), 33-тя гвардійська механізована дивізія (Херсонська), 128-ма гвардійська стрілецька (мотострілецька) дивізія, 7-ма гвардійська повітряно-десантна дивізія, 80-й парашутно-десантний полк, 108-й парашутно-десантний полк.
- 31-ша гвардійська повітряно-десантна дивізія: 114-й і 381-й парашутно-десантні полки.
- 8-ма механізована армія Прикарпатського військового округу (після 1957 р. — 8-ма танкова армія).
- 38-ма армія Прикарпатського військового округу: 13-та гвардійська механізована дивізія (Полтавська) (після 1957 р. — 21-ша гвардійська танкова дивізія), 27-ма механізована дивізія (Черкаська) (після 1957 р. — 27-ма мотострілецька дивізія).
На думку російських істориків, разом в операції брало участь 31550 військовиків особового складу, 1130 танків і самохідних артилерійських установок, 615 артилерійських установок і мінометів, 185 зенітних установок, 380 бронетранспортерів, 3830 автомобілів.
Хронологія революції
Передісторія
Під час Другої світової війни у вересні 1944 року Червона армія вступила на угорську землю. На початку квітня 1945 всю територію Угорського королівства звільнено від німецьких збройних сил та підрозділів угорських нацистських колабораціоністів.
Під контролем радянської адміністрації створено нові органи державної влади. Спочатку вони мали коаліційний характер, але все більшу роль у них відігравали комуністи. У 1947—1948 роках компартія Угорщини (з червня 1948 — Угорська партія трудящих) під керівництвом її генерального секретаря Матяша Ракоші нейтралізувала шляхом терору своїх політичних опонентів і остаточно захопила владу в країні. В Угорщині була встановлена комуністична диктатура на чолі з Ракоші. Реальну основу комуністичного режиму становили радянські війська, які залишались у країні після війни. У країні запанував політичний терор. З 1952 по 1955 роки судовим і поліцейським переслідуванням піддано понад мільйон громадян (10 % населення). У країні зросла кількість підпільних антикомуністичних організацій.
Комуністична влада поспішала заволодіти всіма важелями економіки. Протягом 1947—1949 рр. було націоналізовано банки, середні й дрібні підприємства. Одночасно розпочато колективізацію сільського господарства, що проводилася насильницькими методами. Було введено п'ятирічний план. З 1949 по 1953 роки рівень життя в Угорській Народній Республіці впав на 17—20 %. Денний заробіток селянина був недостатній, щоб купити й кілограм хліба. На 1956 рік 30 % населення було на межі, а 55 % — за межею бідності. Шахрайство охопило всю Угорську Народну Республіку, в ньому народ вбачав додатковий заробіток. Подекуди спалахували страйки проти низької зарплати, робочої норми, нестачі їжі.
У 1949 році лідер угорської католицької церкви, кардинал Йожеф Міндсенті, був заарештований і засуджений до довічного ув'язнення за державну зраду.
Внутрішньопартійна боротьба в УПТ між сталіністами і прихильниками реформ розгорнулася після смерті Сталіна у 1953 році і посилилася з початку 1956 року. Імре Надь, який обіймав посаду прем'єр-міністра 1953—1955 роках, був репресований за реформаторські погляди. 8 липня міністр держбезпеки Ерне Ґере зустрівся напряму з послом СРСР в Угорській Народній Республіці Юрієм Андроповим і розповів «про наростання суспільно-політичної кризи в Угорщині». Те ж саме член Президії ЦК КПРС А. І. Мікоян в присутності Андропова почув і від Ракоші. 18 липня Ракоші був замінений на Ґере на посту першого секретаря ЦК УПТ.
Відставка Ракоші, а також познанське повстання 1956 року в Польській Народній Республіці, призвели до зростання політичної активності серед студентства та інтелігенції. З середини року почав активно діяти «Гурток Петефі», в якому обговорювалися найгостріші проблеми, які тоді стояли перед Угорською Народною Республікою. 6 жовтня страчений урядом Ласло Райк був перепохований з почестями. Пізніше в цьому ж місяці Імре Надь був реабілітований до повноправного членства в УПТ.
16 жовтня студенти університету в Сегеді організовано вийшли з комуністичної «Демократичної спілки молоді» (угорського аналога комсомолу) і відродили «Спілку студентів угорських університетів та академій», яка після війни була розігнана урядом. Протягом декількох днів відділення спілки з'явилися в Печі, Мішкольці та інших угорських містах. До руху приєдналися студенти Будапештського університету будівельної промисловості (тепер ).
У президії ЦК КПРС уважно слідкували за тим, що відбувалося в Угорській Народній Республіці. 20 жовтня, після інформації про поїздку до Польської Народної Республіки на VIII пленум ЦК ПОРП радянської делегації на чолі з Хрущовим, заслухали питання про стан в Угорській Народній Республіці. Було запропоновано знову направити в Угорську Народну Республіку Мікояна, Жукову та Мікояну запропонували повернути солдатів у свої частини. Було вирішено відкликати з Угорської Народної Республіки радників КДБ. Ця пропозиція враховувала досвід залагодження відносин із Польською Народною Республікою.
22 жовтня студенти сформулювали перелік з 16 вимог до органів влади і запланували на 23 жовтня марш протесту від пам'ятника національному герою Юзефу Бему до пам'ятника революційному поету Шандору Петефі. Основними вимогами повстанців були:
- Виведення радянських військ з країни
- Вибори до Угорської партії трудящих
- Нова влада на чолі з Імре Надем
- Всенародні вибори
- Повна реорганізація економіки під керівництвом фахівців
- Право на страйк
- Повна ревізія індустріальних норм та негайне і радикальне врегулювання заробітної плати
- Вільна преса і радіо
- Скасування ÁVH
23 жовтня
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTDBodmJHVmZhVzVmWm14aFoxOHRYMEoxWkdGd1pYTjBYekU1TlRZdWFuQm5MekkxTUhCNExVaHZiR1ZmYVc1ZlpteGhaMTh0WDBKMVpHRndaWE4wWHpFNU5UWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
О 3 годині дня біля пам'ятника Бему почалася демонстрація, в якій взяли участь близько 200 тис. людей — студентів та представників інтелігенції. Спочатку демонстранти несли червоні прапори і транспаранти, на яких були написані гасла про радянсько-угорську дружбу, але з вимогами про включення Імре Надя до складу уряду та іншими наведеними вище вимогами.
Петер Вереш, голова Спілки письменників, прочитав натовпу маніфест, а студенти зачитали своє проголошення, а потім натовп скандував заборонену «Національну пісню», в якій говориться: «ми більше не будемо залишатися рабами». Хтось у натовпі зняв офіційний угорський прапор з установи і вирвав з його середини комуністичний герб — так з'явився прапор революції. Згодом більшість з натовпу перейшла мостом через Дунай, щоб приєднатися до демонстрантів, зібраних навколо парламенту.
На площах Будапешта Ясаі, Марі, П'ятнадцятого березня, на вулицях Кошута і Ракоці до демонстрантів приєднувалися радикальніше налаштовані групи. Вони вимагали відновлення старої угорської національної емблеми, старого угорського національного свята замість дня звільнення від фашизму, скасування військового навчання та уроків російської мови. Крім цього були висунуті вимоги проведення вільних виборів і виводу радянських військ з Угорської Народної Республіки.
О 8-й годині вечора Ерне Ґере по радіо різко засудив демонстрантів. У відповідь на це велика група демонстрантів спробувала зайняти будинок радіо з вимогою передати в ефір програмні вимоги демонстрантів. Ця спроба призвела до зіткнення з підрозділами угорської держбезпеки, в ході якого після 9 години вечора з'явилися перші вбиті та поранені. Група повстанців проникла на територію казарми Кіліана, де розташовувалися три будівельних батальйони, і захопила їхню зброю. Багато будапештців самі приєдналися до повстанців.
Запеклий бій у будинку радіо і навколо нього тривав усю ніч. Потім начальник Головного управління поліції Будапешта підполковник Шандор Копачі розпорядився у повстанців не стріляти, в їхні дії не втручатися. Він беззастережно виконав вимоги зібраного перед управлінням натовпу про звільнення ув'язнених і зняття червоних зірок з фасаду будівлі.
Об 11-й вечора на підставі рішення Президії ЦК КПРС начальник генштабу збройних сил СРСР маршал Соколовський наказав командиру так званого Особливого корпусу радянських військ почати висування в Будапешт для надання допомоги угорським військам «у відновленні порядку і створенні умов для мирної творчої праці». З'єднання та частини Особливого корпусу прибули в Будапешт до 6-ї години ранку і вступили в бої з повстанцями.
У ніч на 23 жовтня 1956 року керівництвом УПТ було ухвалено рішення призначити прем'єр-міністром Імре Надя. Його нерідко звинувачували в тому, що формальне прохання до радянських військ надати допомогу в придушенні повстання було послане не без його участі. Прихильники стверджують, що це рішення було ухвалене за його спиною Ґере та колишнім прем'єр-міністром Хеґедюшем, а сам Надь був противником залучення радянських військ.
За джерелами з обох боків, вночі Хрущов запитав по телефону Ґере, чи дає він згоду на введення військ в Будапешт. Ґере промовчав. Війська ввели 24 жовтня о 2 години ночі, не чекаючи офіційного запрошення угорської сторони, його потім оформили заднім числом.
24 жовтня
У ніч на 24 жовтня в Будапешт були введені близько 6 тис. військовослужбовців радянської армії, 290 танків, 120 БТР, 156 гармат. Увечері до них приєдналися частини 3-го стрілецького корпусу Угорської Народної Армії.
До Будапешта прибули члени Президії ЦК КПРС А. І. Мікоян і М. А. Суслов, голова КДБ І. А. Сєров, заступник начальника Генштабу генерал армії М. С. Малінін.
25 жовтня
Вранці до міста підійшла 33-я гвардійська механізована дивізія, ввечері — 128-а гвардійська стрілецька дивізія, влившись в Особливий корпус. У цей час під час мітингу біля будинку парламенту стався інцидент: з верхніх поверхів був відкритий вогонь, в результаті чого загинув радянський офіцер і спалено танк. У відповідь на це радянські війська відкрили вогонь по маніфестантах, у результаті з обох сторін було вбито 61 особу і 284 було поранено.
28 жовтня
Імре Надь виступив по радіо і заявив, що «уряд засуджує погляди, згідно з якими народний рух розглядається як контрреволюція». Уряд оголосив про припинення вогню та про початок переговорів з СРСР про виведення радянських військ з Угорської Народної Республіки.
У Москві на засіданні президії ЦК КПРС маршал Жуков запропонував утриматися від придушення вогнища опору в казармах «Кіліан» і в кінотеатрі «Корвін», розташованих у житлових кварталах. Іншої думки були Ворошилов, Молотов і Булганін. Вони звинуватили Мікояна і Суслова в поступливості.
30 жовтня
Вранці всі радянські війська були виведені в місця дислокації. Радянським військовослужбовцям наказом від 30 жовтня було заборонено відкривати у відповідь вогонь, «піддаватися на провокації» і виходити за розташування частини. Бойові дії практично припинилися і багато хто з угорців вважав, що радянські військові підрозділи мали залишити Угорську Народну Республіку.
Деякі в'язниці, пов'язані з репресивною ÁVH, були захоплені повстанцями. Охорона опору практично не чинила і частково розбіглася. З в'язниць було випущено більше восьми тисяч політв'язнів, в першу чергу кардинала Міндсенті.
Гвардійці генерала Бели Кірая і загони Дудаша стратили 37 комуністів, співробітників держбезпеки та угорських військових, які відмовилися їм підкоритися. У Будапешті повстанці атакували будинок міськкому партії, після захоплення якого всіх його захисників розстріляли. Розгортання кримінальними елементами «білого терору» було використано Москвою як безпосередній привід для другої військової інтервенції.
Загалом з перемир'ям масовим тиражем вийшли газети і відновила свою роботу низка організацій. На місцях профспілками почали створюватися робочі і місцеві ради, що не підкоряються владі і не контрольовані УПТ. УПТ розпалася, а замість неї була створена Угорська соціалістична робітнича партія (УСРП) на чолі з Яношем Кадаром. Уряд Імре Надя ухвалив рішення про відновлення в Угорській Народній Республіці багатопартійної системи. Було оголошено про можливість проведення вільних виборів.
На засіданні президії ЦК КПРС Хрущов вніс пропозицію про виведення радянських військ з країн «народної демократії». Його підтримали Шепілов, Сабуров і Жуков. Жуков сказав, що якщо буде потрібно, то слід вивести війська з Угорської Народної Республіки, а от війська в НДР і Польської Народної Республіки — це питання серйозніше.
31 жовтня
Цього дня британські та французькі війська почали бойові дії проти Республіки Єгипет. Після того, як про це повідомили Хрущова, він заявив на засіданні політбюро
![]() | Перевірити оцінку. Війська не виводити з Угорщини і Будапешта і проявити ініціативу в наведенні порядку в Угорщині. Якщо ми підемо з Угорщини, це збадьорить американських, англійських та французьких імперіалістів. Вони зрозуміють це як нашу слабкість і будуть наступати. | ![]() |
Під приводом передислокації радянських військ до Угорської Народної Республіки почали вводити нові військові з'єднання з території СРСР.
1 листопада
У першій половині дня 1 листопада Надь узяв на себе пряму відповідальність за іноземні справи. Він сказав Андропову, що отримав достовірну інформацію про вступ нових радянських військових підрозділів в Угорську Народну Республіку і це є порушенням Варшавського договору. Відповідь була «Це якесь непорозуміння». Пізніше того ж дня радянський посол заявив, що радянські війська перетнули кордон лише для захисту радянського цивільного населення в Угорській Народній Республіці. Угорський уряд ухвалив рішення про вихід з Організації Варшавського договору, і Надь проінформував Генерального Секретаря ООН про нейтралітет країни.
У той час Янош Кадар закликав угорський народ підтримати зусилля уряду щодо консолідації суспільства. У своїй програмній промові він заявив, що УСРП захищатиме справу демократії і соціалізму, але з урахуванням особливостей країни.
Загони повстанців вирішили об'єднатись у Національну гвардію. Зберігаючи свою самобутність, вони вирішили, що членами її будуть тільки угорці й матимуть дозвіл на носіння зброї. Були здійснені заходи із захисту Будапешта на випадок «можливого зовнішнього нападу». Збройні загони почали патрулювали вулиці і найважливіші об'єкти. Бела Кірай очолив революційний комітет оборони. Чисельність особового складу угорських частин у Будапешті досягла 50 тисяч, і 15 тисяч входили до озброєних загонів національної гвардії. У повстанців було до 100 танків.
2 листопада
Уряд закликав членів ÁVH відзвітувати до прокуратури для відбору в нові органи поліції.
Тим часом радянське агентство новин ТАРС передрукувало з австрійської комуністичної газети «Oesterreichische Volksstimme» статтю про те, як ескадрильні літаки під прикриттям Червоного Хреста постійно перевозять з австрійських аеродромів до Будапешта сотні угорських солдатів з заходу, у тому числі колишніх офіцерів довоєнної армії Королівства Угорщина і сотні угорських солдатів і офіцерів, які служили в гітлерівській армії. Комісія ООН 1957 року з проблем Угорщини і майбутні історики не змогли знайти цьому підтвердження.
3 листопада
Велика кількість колишніх співробітників ÁVH звітувала до прокуратури. Австрійський уряд опротестував заяву ТАРС.
Створений коаліційний уряд з представників УСРП, Незалежної партії сільських землевласників, Національної селянської партії і відтвореної соціал-демократичної партії. Було оголошено про можливість проведення вільних виборів. Кілька комуністів були звільнені з постів, деяких з них вигнали зі їхніх кабінетів співробітники міністерств. По три міністерства було виділено комуністам, соціал-демократам і сільським землевласникам і два — селянській партії. Імре Надь став головою тимчасового уряду. Паль Малетер став міністром оборони.
4 листопада
У Вікіджерелах є Звіт про засідання РБ ООН від 4 листопада 1956 р. (рос.) |
Рано вранці 4 листопада розпочалося введення в Будапешт нових радянських військових частин під спільним командуванням маршала Жукова (з Москви) і маршала Конєва (на місці). Почалася операція «Вихор», за якої вже 4 листопада були захоплені основні об'єкти в Будапешті, і члени уряду Імре Надя сховалися в югославському посольстві. Однак загони угорської національної гвардії та окремі армійські підрозділи на боці повстанців продовжували чинити опір радянським військам. По радіо було передано звернення Імре Надя до угорського народу та світової громадськості від імені «законного демократичного уряду Угорщини»
Радянські війська завдавали тяжких артилерійських ударів і проводили наступальні «зачистки» силами піхоти за підтримки танків. Основними центрами опору стали робочі передмістя Будапешта, де місцеві ради зуміли очолити більш-менш організований опір. Не дивно, що саме ці райони міста піддалися найважчим масованим артобстрілам.
На 12 годину в Будапешті в південно-східній частині міста залишилося одне місце опору повстанців — у районі кінотеатру «Корвін». Радянські війська пред'явили ультиматум про капітуляцію, і, після відмови повстанців здатися, війська розпочали штурм.
Основні гарнізони угорських військ були заблоковані. Багато хто з них склав зброю без серйозного опору. Радянські війська почали повертати до командування угорських офіцерів, знятих повстанцями, а офіцерів, призначених замість знятих, заарештовувати.
Радянськими військами були зайняті угорські аеродроми і перекриті всі дороги на австро-угорському кордоні.
Кінець
До 10 листопада робочі ради та студентські групи звернулися до радянського командування з пропозицією про припинення вогню. Збройний опір припинився. Прем'єр-міністра Імре Надя та дванадцять членів його уряду 22 листопада 1956 року обманним шляхом виманили з посольства Федеративної Народної Республіки Югославія, де вони сховалися. Їх під вартою відпровадили на територію Народної Республіки Румунія, місто Снагов. Після 10 листопада ще до середини грудня робочі ради продовжували свою роботу, нерідко виходячи на прямі переговори з командуванням радянських частин. Проте до 19 грудня 1956 року органами державної безпеки робочі ради були розсіяні, а їхні лідери заарештовані. За даними статистики, за період з 23 жовтня по 31 грудня 1956 року у зв'язку з повстанням і бойовими діями з обох сторін загинули 2652 угорських громадян, поранено 19226. Втрати радянської армії, за офіційними даними, склали 669 убитих, 51 безвісти зниклих, 1540 поранених.
Наслідки та подальші події
Імре Надь з іншими були повернуті в Угорську Народну Республіку і над ними відбувся секретний суд. Надь і колишній міністр оборони Паль Малетер були засуджені до смертної кари за звинуваченням у державній зраді. Імре Надь був повішений 16 червня 1958 року. Всього за рішеннями суду було страчено, за окремими оцінками, близько 350 осіб. Близько 26 тис. людей зазнали судового переслідування, з них 13 тис. було засуджено до різних термінів ув'язнення. 846 заарештованих осіб було депортовано до СРСР у в'язниці для проведення слідчих дій.
Маршал Георгій Жуков «за придушення угорського фашистського заколоту» отримав 4-ту зірку Героя Радянського Союзу, голова КДБ Іван Сєров у грудні 1956 — орден Кутузова 1-го ступеня.
Угорці в масовому порядку емігрували — країну полишили майже 200 000 людей, для яких в Австрії довелося створити табори біженців в Трайскірхені і Граці. Приблизно десята частина з них опинилася згодом у США.
За допомогою радянського уряду головою угорського уряду був поставлений Янош Кадар. Масові арешти почалися наприкінці листопада. Почалася організація таборів для інтернованих, військові суди, вислання населення до Української РСР.
Жан-Поль Сартр, відвідавши Москву в 1957 році, сказав:
![]() | Праві політики нічого іншого від СРСР і не чекали. А для нас [лівих] це великий розлад | ![]() |
.
Загальна амністія для учасників революції відбулася тільки у 1963 році. У листопаді 1956 року кардиналу Міндсенті було надано політичний притулок у Посольстві Сполучених Штатах в Будапешті, де він проживав протягом наступних п'ятнадцяти років, відмовляючись виходити в місто, поки уряд не скасує засудження за зраду. Через поганий стан здоров'я і на запит Ватикану він покинув Посольство США і переїхав до Австрії лише у вересні 1971 року.
16 червня 1989 року в Будапешті відбулося перепоховання Імре Надя і його соратників. У липні 1989 року їх реабілітовано Верховним Судом Угорщини. З 9 червня 2008 року протягом тижня Архівом Вільного суспільства та Інститутом революції 1956 року було проведено публічне прослуховування записів концептуального суду 50-річної давності.
2 травня 1990 року Державні збори Угорщини ухвалили закон «Про значення жовтневої революції 1956 року в боротьбі за свободу». День 23 жовтня було оголошено національним святом Угорщини.
У листопаді 1992 року президент Росії Борис Єльцин передав угорському урядові секретні документи, які потім у 1993 році були видані в Будапешті. Борис Єльцин офіційно вибачився перед угорським народом за радянську інтервенцію у виступі перед депутатами Державних зборів Угорщини.
13 травня 2014 року в Будапешті суд визнав винним у воєнних злочинах колишнього високопоставленого діяча Комуністичної партії Угорщини, 92-річного Белу Біску. Він також брав участь у придушенні антирадянського повстання в 1956 році. З огляду на вік комуністичного воєнного злочинця, суд покарав його лише 5,5 роками ув'язнення за участь у розстрілах мирних жителів під час радянсько-угорського придушення повстання в грудні 1956-го. Бела Біску займав пост міністра внутрішніх справ Угорщини з 1957 по 1961 рік. Біску також визнано винним в інших правопорушеннях, у тому числі в запереченні злочинів, вчинених комуністичним режимом.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU1TDAxdmJuVnRaVzUwWDJWMlpXNTBjMTh4T1RVMlgwSjFaR0Z3WlhOMExtcHdaeTh5TURCd2VDMU5iMjUxYldWdWRGOWxkbVZ1ZEhOZk1UazFObDlDZFdSaGNHVnpkQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Українці в Угорській революції
Українці були з обох боків революції. Багато українців були призвані до лав радянської армії і служили в дивізіях, що окупували Угорщину.
3 колишніх членів Української Повстанської Армії в еміграції було створено кілька батальйонів добровольців, які вирушили до Будапешта і взяли участь у боях проти радянських окупаційних військ. Вони обороняли мости через Дунай, які об'єднують дві частини угорської столиці — Буду і Пешт. Більшість з них загинула.
Джерела
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJqTHpFNU5UWm1iR0ZuTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMweE9UVTJabXhoWnk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Угорська революція (1956) |
- У «дружніх» обіймах Кремля. До 50-річчя Угорської революції 1956 року
- Угорська революція 1956 у фотографіях(англ.)
- Архів Угорської революції 1956 р.
- БіБіСі новини-архіви. (англ.)
- Університет Дж. Вашингтона. Архіви. (англ.)
- Ел.видання «Борець за волю» (англ.), (угор.)
- Укрінформ: В Угорщині відзначається 50-річчя з дня страти глави уряду Імре Надя та його революційних соратників[недоступне посилання з липня 2019]
- ДОДТРК: Мадярське національне повстання 1956 р. (укр.)
- Бріонська зустріч. З записів В. Мічуновіча 3 листопада 1956 року (рос.)
- В Угорщині зняли відеоролик до річниці повстання 1956 року. ВІДЕО
Примітки
- Чекмарев Владимир Альбертович. Будапешт, 1956 [ 9 лютого 2010 у Wayback Machine.](рос.)
- UN General Assembly Special Committee on the Problem of Hungary (1957) Chapter IV. E (Logistical deployment of new Soviet troops), para 181 (p. 56)PDF (1.47 MiB)(англ.)
- Дж. Д. Дуглас і Філіп Комфорт. Хто є хто в християнської історії. — 1992. — С. 478. Douglas J. D. and Philip Comfort (eds.) Who's Who in Christian History. — 1992. . — Р. 478. Tyndale House: Carol Stream, Illinois.
- З телеграми Ю. В. Андропова в МЗС СРСР про бесіду з Е. Гере про наростання суспільно-політичної кризи в Угорщині. 9 липня 1956 р.(рос.)
- Телеграма А. І. Мікояна з Будапешта в ЦК КПРС про проведення наради в Політбюро ЦР УПТ та план заходів щодо нормалізації обстановки в партії, включаючи відставку М. Ракоші. 14 липня 1956 року(рос.)
- Чому Хрущов ввів війська до Угорщини? (рос.)
- Радянський Союз і угорська криза 1956 року. — Москва: РОССПЕН, 1998. — С. 325. . (рос.)
- Радянський Союз і угорська криза 1956 року. — Москва: РОССПЕН, 1998. — С. 441—443. . (рос.)
- Відео: Повстання в Угорщині. Читає Вальтер Кронкайт, продюсер CBS (1956) — Сховище 306, аудіовізуальні матеріали, пов'язані з угорською революцію 1956 року [ 17 листопада 2007 у Wayback Machine.](англ.)
- Радянський Союз і угорська криза 1956 року. — Москва: РОССПЕН, 1998. — С. 560. . (рос.)
- UN General Assembly Special Committee on the Problem of Hungary (1957) Chapter II. A brief history of the Hungarian uprising H. Declaration of neutrality 74.(англ.)
- UN General Assembly Special Committee on the Problem of Hungary (1957) Reaction in the saddle 133(англ.).
- Джоанна Гранвіл (Перший Домино) The First Domino: International Decision Making During the Hungarian Crisis of 1956, Texas A & M University Press, 2004. .
- Інформація Міністерства оборони СРСР до ЦК КПРС про становище в Угорщині за станом на 12.00 4 листопада 1956 року (рос.)
- COLD WAR Chat: Geza Jeszensky Hungarian Ambassador (англ.)
- . Архів оригіналу за 13 квітня 2016. Процитовано 29 жовтня 2016.
- Cseresnyés, Ferenc (Summer 1999). . The Hungarian Quarterly. Society of the Hungarian Quarterly. XL (154): pp. 86-101. Архів оригіналу за 27 листопада 2004. Процитовано 9 жовтня 2006.
{{}}
:|pages=
має зайвий текст () (англ.) - . Time Magazine. . Архів оригіналу за 17 жовтня 2007. Процитовано 3 вересня 2006.(англ.)
- Екс-командувача МВС Угорщини засудили за придушення антирадянського повстання і розстріли
- (англ.) Hungary 1956 revolt: Bela Biszku jailed for war crimes
- Юрій Киричук. Історія УПА Тернопіль, 1991
Бібліографія
- Вароді, Наталія. Місце Закарпаття в угорській революції 1956-го року. — Київ: Вид-во Європейського ун-ту, 2005.
- Гранвіл, Джоанна. Перший Доміно/The First Domino: International Decision Making During the Hungarian Crisis of 1956. — Texas A & M University Press, 2004. .
- Гранвіл, Джоанна Імре Надь інакше відомий як «Володя».Imre Nagy aka «Volodya» — A Dent in the Martyr's Halo? Cold War International History Project Bulletin, no. 5 (Woodrow Wilson Center for International Scholars, Washington, DC). — Spring, 1995. — Р. 28, 34–37.
- Гранвіл, Джоанна. Радіо Вільна Європа і Угорської революції 1956 року. Caught With Jam on Our Fingers": Radio Free Europe and the Hungarian Revolution in 1956. Diplomatic History. — 2005. — Vol. 29, no. 5. — P. 811—839.
- Гранвіл, Джоанна. Документи з архівів Росії про Угорщину. Soviet Archival Documents on the Hungarian Revolution, 24 October — 4 November 1956. Cold War International History Project Bulletin, no. 5 (Woodrow Wilson Center for International Scholars, Washington, DC). — Spring, 1995. — Р. 22-23, 29-34.
- Лущай В. І. Системна криза тоталітарного режиму в Угорщині (1949—1956 рр.). — НАН України, 2002.
Посилання
- Угорська революція 1956 // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ugorska revolyuciya 1956 roku ugor 1956 os forradalom Ugorske povstannya Budapeshtskij zakolot povstannya 1956 roku v Ugorskij Narodnij Respublici pridushene radyanskimi vijskami za uchasti organiv derzhavnoyi bezpeki Ugorshini AVH ugor Allamvedelmi Hatosag analoga KDB SRSR Ugorska revolyuciya 1956 roku Shidnoyevropejski antikomunistichni povstannya Holodna vijna Znishenij radyanskij T34 85 u Budapeshti 1956 Znishenij radyanskij T34 85 u Budapeshti 1956 Data 23 zhovtnya 10 listopada 1956 roku Misce Ugorska Narodna Respublika Privid Masove vbivstvo bezzbrojnih demonstrantiv derzhavnoyu policiyeyu bezpeki Rezultat porazka revolyuciyi Storoni SRSR AVH povstanci ozbroyeni zagoni ta nacionalna gvardiya Komanduvachi SRSR Georgij Zhukov ministr oboroni SRSR 1955 1957 Ivan Konyev pershij zastupnik ministra oboroni SRSR komanduvach ob yednanih zbrojnih sil krayin Varshavskogo Dogovoru 1956 1960 Vasil Sokolovskij nachalnik Genshtabu zbrojnih sil SRSR Ivan Syerov golova KDB SRSR berezen 1954 gruden 1958 Imre Nad Bela Kiraj Jozhef Dudash Vijskovi sili Radyanski vijska Za ocinkami rosijskih istorikiv 31550 osib Tankiv i SAU 1130 Garmat i minometiv 615 Zenitnih garmat 185 BTR 380 Avtomobiliv 3830 Ugorski vijska 25 tis Ugorski organi derzhavnoyi bezpeki 1 5 tis Za ocinkami OON 75 000 200 000 i 2500 tankiv 50 tisyach povstanciv dzherelo Vtrati za oficijnimi danimi SRSR zaginuli 669 osib 51 znikli bezvisti 1540 poraneni zaginuli 2652 ugorskih gromadyan i bulo poraneno 19226 Naslidkom krivavih podij u Budapeshti bula masova emigraciya ugorciv i vtrata prestizhu Radyanskogo Soyuzu sered intelektualiv Zahodu chimalo z yakih vijshli z komunistichnih partij svoyih krayin vrazheni naochnim prikladom rosijskogo imperializmu u jogo radyanskij komunistichnij formi U suchasnij Ugorshini den koli rozpochalasya revolyuciya 23 zhovtnya stav derzhavnim svyatom Zagalna harakteristika podijPovstannya rozpochalosya 23 zhovtnya 1956 roku marshem protestu studentiv ta predstavnikiv inteligenciyi v Budapeshti yakij pereris spochatku v zitknennya a potim u zbrojne protistoyannya mizh demonstrantami ta sluzhboyu ugorskoyi derzhbezpeki AVH Pid vladoyu povstanciv opinilosya bagato rajoniv Ugorskoyi Narodnoyi Respubliki ta kilka uryadovih organizacij sho dozvolilo yim vvesti zmini v zakoni na pidkontrolnih teritoriyah U metodah zbrojnoyi ta politichnoyi borotbi sered protestuvalnikiv ne bulo odnostajnosti Napriklad u pitanni shodo agentiv specsluzhb pomirkovane krilo povstalih Rada robitnikiv i rada studentiv bulo nalashtovane na sudove peresliduvannya a ultranacionalistichni grupi napriklad grupa Jozhefa Dudasha ugor Jozsef Dudas strachuvali yih na misci Pid tiskom vimog povstalih Ugorska partiya trudyashih UPT ugor Magyar Dolgozok Partja postavila na misce prem yer ministra populyarnogo opalnogo reformatora Imre Nadya Pislya domovlenosti z radyanskoyu storonoyu pro pripinennya vognyu Nad zayaviv pro namir vijti z Varshavskogo Dogovoru Radyanski vijska vtruchalisya dvichi obidva razi dlya dopomogi komunistichnomu rezhimovi sho pritrimuvavsya kursu na zberezhennya uchasti Ugorskoyi Narodnoyi Respubliki u Varshavskomu dogovori Voni pidtrimali yak rezhim skasovanij 23 zhovtnya tak i nove proradyanske kerivnictvo sformovane 3 listopada Pershij raz radyanski vijska kinuto dlya navedennya poryadku pislya togo yak 23 zhovtnya ugorska AVH pochala strilyati v protestuvalnikiv Ozbroyena protidiya povstanciv ta znesilennya Ugorskoyi partiyi trudyashih prizveli do domovlenosti pro pripinennya vognyu mizh dvoma storonami do 1 listopada 1956 roku Drugij raz u nich na 4 listopada radyanska armiya uzgodivshi diyi z novim uryadom Yanosha Kadara pochala artilerijskij obstril ta zavdala aviacijnogo udaru j pihotno tankovogo napadu na Budapesht Pevnoyu miroyu radyanskomu vtruchannyu dopomagala reorganizovana uryadom Kadara AVH Povstannya bulo povnistyu pridushene do sichnya 1957 roku Pid chas povstannya zaginuli tisyachi ugorskih povstanciv ta sotni radyanskih vijskovikiv i znachno bilshe lyudej otrimali poranennya Majzhe 200 000 meshkanciv zalishili Ugorsku Narodnu Respubliku yak bizhenci Cya podiya mala tyazhki naslidki dlya komunistiv zahidnih krayin Bagato tih hto ranishe simpatizuvav Radyanskomu Soyuzu pochali kritikuvati jogo diyi Sili storinU povstanni vzyali uchast bilsh nizh 50 tis povstanciv i 15 tis ozbroyenih zagoniv nacionalnoyi gvardiyi sho mali do 100 tankiv Za ocinkami OON jogo pridusheno 75 200 tis radyanskih vijsk i 2500 tankami yakimi komanduvav stalinskij general odin iz vinuvatciv dzherelo masovih zgvaltuvan civilnogo naselennya v okupovanomu Berlini Ivan Konyev Za ocinkami rosijskih istorikiv radyanskih vijsk bulo 31 tis iz pidtrimkoyu chastin ugorskoyi narodnoyi armiyi 25 tis ta ugorskih organiv derzhavnoyi bezpeki 1 5 tis Bulo 1130 tankiv i SAU Rosijski istoriki navodyat radyanski chastini ta z yednannya sho brali uchast u podiyah Osoblivij korpus 2 ga gvardijska mehanizovana diviziya Mikolayivsko Budapeska 11 ta gvardijska mehanizovana diviziya pislya 1957 r 30 ta gvardijska tankova diviziya 17 ta gvardijska mehanizovana diviziya Yenakiyivsko Dunajska 33 tya gvardijska mehanizovana diviziya Hersonska 128 ma gvardijska strilecka motostrilecka diviziya 7 ma gvardijska povitryano desantna diviziya 80 j parashutno desantnij polk 108 j parashutno desantnij polk 31 sha gvardijska povitryano desantna diviziya 114 j i 381 j parashutno desantni polki 8 ma mehanizovana armiya Prikarpatskogo vijskovogo okrugu pislya 1957 r 8 ma tankova armiya 38 ma armiya Prikarpatskogo vijskovogo okrugu 13 ta gvardijska mehanizovana diviziya Poltavska pislya 1957 r 21 sha gvardijska tankova diviziya 27 ma mehanizovana diviziya Cherkaska pislya 1957 r 27 ma motostrilecka diviziya Na dumku rosijskih istorikiv razom v operaciyi bralo uchast 31550 vijskovikiv osobovogo skladu 1130 tankiv i samohidnih artilerijskih ustanovok 615 artilerijskih ustanovok i minometiv 185 zenitnih ustanovok 380 bronetransporteriv 3830 avtomobiliv Hronologiya revolyuciyiPeredistoriya Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni u veresni 1944 roku Chervona armiya vstupila na ugorsku zemlyu Na pochatku kvitnya 1945 vsyu teritoriyu Ugorskogo korolivstva zvilneno vid nimeckih zbrojnih sil ta pidrozdiliv ugorskih nacistskih kolaboracionistiv Pid kontrolem radyanskoyi administraciyi stvoreno novi organi derzhavnoyi vladi Spochatku voni mali koalicijnij harakter ale vse bilshu rol u nih vidigravali komunisti U 1947 1948 rokah kompartiya Ugorshini z chervnya 1948 Ugorska partiya trudyashih pid kerivnictvom yiyi generalnogo sekretarya Matyasha Rakoshi nejtralizuvala shlyahom teroru svoyih politichnih oponentiv i ostatochno zahopila vladu v krayini V Ugorshini bula vstanovlena komunistichna diktatura na choli z Rakoshi Realnu osnovu komunistichnogo rezhimu stanovili radyanski vijska yaki zalishalis u krayini pislya vijni U krayini zapanuvav politichnij teror Z 1952 po 1955 roki sudovim i policejskim peresliduvannyam piddano ponad miljon gromadyan 10 naselennya U krayini zrosla kilkist pidpilnih antikomunistichnih organizacij Komunistichna vlada pospishala zavoloditi vsima vazhelyami ekonomiki Protyagom 1947 1949 rr bulo nacionalizovano banki seredni j dribni pidpriyemstva Odnochasno rozpochato kolektivizaciyu silskogo gospodarstva sho provodilasya nasilnickimi metodami Bulo vvedeno p yatirichnij plan Z 1949 po 1953 roki riven zhittya v Ugorskij Narodnij Respublici vpav na 17 20 Dennij zarobitok selyanina buv nedostatnij shob kupiti j kilogram hliba Na 1956 rik 30 naselennya bulo na mezhi a 55 za mezheyu bidnosti Shahrajstvo ohopilo vsyu Ugorsku Narodnu Respubliku v nomu narod vbachav dodatkovij zarobitok Podekudi spalahuvali strajki proti nizkoyi zarplati robochoyi normi nestachi yizhi U 1949 roci lider ugorskoyi katolickoyi cerkvi kardinal Jozhef Mindsenti buv zaareshtovanij i zasudzhenij do dovichnogo uv yaznennya za derzhavnu zradu Vnutrishnopartijna borotba v UPT mizh stalinistami i prihilnikami reform rozgornulasya pislya smerti Stalina u 1953 roci i posililasya z pochatku 1956 roku Imre Nad yakij obijmav posadu prem yer ministra 1953 1955 rokah buv represovanij za reformatorski poglyadi 8 lipnya ministr derzhbezpeki Erne Gere zustrivsya napryamu z poslom SRSR v Ugorskij Narodnij Respublici Yuriyem Andropovim i rozpoviv pro narostannya suspilno politichnoyi krizi v Ugorshini Te zh same chlen Prezidiyi CK KPRS A I Mikoyan v prisutnosti Andropova pochuv i vid Rakoshi 18 lipnya Rakoshi buv zaminenij na Gere na postu pershogo sekretarya CK UPT Vidstavka Rakoshi a takozh poznanske povstannya 1956 roku v Polskij Narodnij Respublici prizveli do zrostannya politichnoyi aktivnosti sered studentstva ta inteligenciyi Z seredini roku pochav aktivno diyati Gurtok Petefi v yakomu obgovoryuvalisya najgostrishi problemi yaki todi stoyali pered Ugorskoyu Narodnoyu Respublikoyu 6 zhovtnya strachenij uryadom Laslo Rajk buv perepohovanij z pochestyami Piznishe v comu zh misyaci Imre Nad buv reabilitovanij do povnopravnogo chlenstva v UPT 16 zhovtnya studenti universitetu v Segedi organizovano vijshli z komunistichnoyi Demokratichnoyi spilki molodi ugorskogo analoga komsomolu i vidrodili Spilku studentiv ugorskih universitetiv ta akademij yaka pislya vijni bula rozignana uryadom Protyagom dekilkoh dniv viddilennya spilki z yavilisya v Pechi Mishkolci ta inshih ugorskih mistah Do ruhu priyednalisya studenti Budapeshtskogo universitetu budivelnoyi promislovosti teper U prezidiyi CK KPRS uvazhno slidkuvali za tim sho vidbuvalosya v Ugorskij Narodnij Respublici 20 zhovtnya pislya informaciyi pro poyizdku do Polskoyi Narodnoyi Respubliki na VIII plenum CK PORP radyanskoyi delegaciyi na choli z Hrushovim zasluhali pitannya pro stan v Ugorskij Narodnij Respublici Bulo zaproponovano znovu napraviti v Ugorsku Narodnu Respubliku Mikoyana Zhukovu ta Mikoyanu zaproponuvali povernuti soldativ u svoyi chastini Bulo virisheno vidklikati z Ugorskoyi Narodnoyi Respubliki radnikiv KDB Cya propoziciya vrahovuvala dosvid zalagodzhennya vidnosin iz Polskoyu Narodnoyu Respublikoyu 22 zhovtnya studenti sformulyuvali perelik z 16 vimog do organiv vladi i zaplanuvali na 23 zhovtnya marsh protestu vid pam yatnika nacionalnomu geroyu Yuzefu Bemu do pam yatnika revolyucijnomu poetu Shandoru Petefi Osnovnimi vimogami povstanciv buli Vivedennya radyanskih vijsk z krayini Vibori do Ugorskoyi partiyi trudyashih Nova vlada na choli z Imre Nadem Vsenarodni vibori Povna reorganizaciya ekonomiki pid kerivnictvom fahivciv Pravo na strajk Povna reviziya industrialnih norm ta negajne i radikalne vregulyuvannya zarobitnoyi plati Vilna presa i radio Skasuvannya AVH 23 zhovtnya Prapor Ugorshini z virizanim komunistichnim gerbom Prapor z otvorom stav simvolom revolyuciyi O 3 godini dnya bilya pam yatnika Bemu pochalasya demonstraciya v yakij vzyali uchast blizko 200 tis lyudej studentiv ta predstavnikiv inteligenciyi Spochatku demonstranti nesli chervoni prapori i transparanti na yakih buli napisani gasla pro radyansko ugorsku druzhbu ale z vimogami pro vklyuchennya Imre Nadya do skladu uryadu ta inshimi navedenimi vishe vimogami Peter Veresh golova Spilki pismennikiv prochitav natovpu manifest a studenti zachitali svoye progoloshennya a potim natovp skanduvav zaboronenu Nacionalnu pisnyu v yakij govoritsya mi bilshe ne budemo zalishatisya rabami Htos u natovpi znyav oficijnij ugorskij prapor z ustanovi i virvav z jogo seredini komunistichnij gerb tak z yavivsya prapor revolyuciyi Zgodom bilshist z natovpu perejshla mostom cherez Dunaj shob priyednatisya do demonstrantiv zibranih navkolo parlamentu Na ploshah Budapeshta Yasai Mari P yatnadcyatogo bereznya na vulicyah Koshuta i Rakoci do demonstrantiv priyednuvalisya radikalnishe nalashtovani grupi Voni vimagali vidnovlennya staroyi ugorskoyi nacionalnoyi emblemi starogo ugorskogo nacionalnogo svyata zamist dnya zvilnennya vid fashizmu skasuvannya vijskovogo navchannya ta urokiv rosijskoyi movi Krim cogo buli visunuti vimogi provedennya vilnih viboriv i vivodu radyanskih vijsk z Ugorskoyi Narodnoyi Respubliki O 8 j godini vechora Erne Gere po radio rizko zasudiv demonstrantiv U vidpovid na ce velika grupa demonstrantiv sprobuvala zajnyati budinok radio z vimogoyu peredati v efir programni vimogi demonstrantiv Cya sproba prizvela do zitknennya z pidrozdilami ugorskoyi derzhbezpeki v hodi yakogo pislya 9 godini vechora z yavilisya pershi vbiti ta poraneni Grupa povstanciv pronikla na teritoriyu kazarmi Kiliana de roztashovuvalisya tri budivelnih bataljoni i zahopila yihnyu zbroyu Bagato budapeshtciv sami priyednalisya do povstanciv Zapeklij bij u budinku radio i navkolo nogo trivav usyu nich Potim nachalnik Golovnogo upravlinnya policiyi Budapeshta pidpolkovnik Shandor Kopachi rozporyadivsya u povstanciv ne strilyati v yihni diyi ne vtruchatisya Vin bezzasterezhno vikonav vimogi zibranogo pered upravlinnyam natovpu pro zvilnennya uv yaznenih i znyattya chervonih zirok z fasadu budivli Ob 11 j vechora na pidstavi rishennya Prezidiyi CK KPRS nachalnik genshtabu zbrojnih sil SRSR marshal Sokolovskij nakazav komandiru tak zvanogo Osoblivogo korpusu radyanskih vijsk pochati visuvannya v Budapesht dlya nadannya dopomogi ugorskim vijskam u vidnovlenni poryadku i stvorenni umov dlya mirnoyi tvorchoyi praci Z yednannya ta chastini Osoblivogo korpusu pribuli v Budapesht do 6 yi godini ranku i vstupili v boyi z povstancyami U nich na 23 zhovtnya 1956 roku kerivnictvom UPT bulo uhvaleno rishennya priznachiti prem yer ministrom Imre Nadya Jogo neridko zvinuvachuvali v tomu sho formalne prohannya do radyanskih vijsk nadati dopomogu v pridushenni povstannya bulo poslane ne bez jogo uchasti Prihilniki stverdzhuyut sho ce rishennya bulo uhvalene za jogo spinoyu Gere ta kolishnim prem yer ministrom Hegedyushem a sam Nad buv protivnikom zaluchennya radyanskih vijsk Za dzherelami z oboh bokiv vnochi Hrushov zapitav po telefonu Gere chi daye vin zgodu na vvedennya vijsk v Budapesht Gere promovchav Vijska vveli 24 zhovtnya o 2 godini nochi ne chekayuchi oficijnogo zaproshennya ugorskoyi storoni jogo potim oformili zadnim chislom 24 zhovtnya U nich na 24 zhovtnya v Budapesht buli vvedeni blizko 6 tis vijskovosluzhbovciv radyanskoyi armiyi 290 tankiv 120 BTR 156 garmat Uvecheri do nih priyednalisya chastini 3 go strileckogo korpusu Ugorskoyi Narodnoyi Armiyi Do Budapeshta pribuli chleni Prezidiyi CK KPRS A I Mikoyan i M A Suslov golova KDB I A Syerov zastupnik nachalnika Genshtabu general armiyi M S Malinin 25 zhovtnya Vranci do mista pidijshla 33 ya gvardijska mehanizovana diviziya vvecheri 128 a gvardijska strilecka diviziya vlivshis v Osoblivij korpus U cej chas pid chas mitingu bilya budinku parlamentu stavsya incident z verhnih poverhiv buv vidkritij vogon v rezultati chogo zaginuv radyanskij oficer i spaleno tank U vidpovid na ce radyanski vijska vidkrili vogon po manifestantah u rezultati z oboh storin bulo vbito 61 osobu i 284 bulo poraneno 28 zhovtnya Imre Nad vistupiv po radio i zayaviv sho uryad zasudzhuye poglyadi zgidno z yakimi narodnij ruh rozglyadayetsya yak kontrrevolyuciya Uryad ogolosiv pro pripinennya vognyu ta pro pochatok peregovoriv z SRSR pro vivedennya radyanskih vijsk z Ugorskoyi Narodnoyi Respubliki U Moskvi na zasidanni prezidiyi CK KPRS marshal Zhukov zaproponuvav utrimatisya vid pridushennya vognisha oporu v kazarmah Kilian i v kinoteatri Korvin roztashovanih u zhitlovih kvartalah Inshoyi dumki buli Voroshilov Molotov i Bulganin Voni zvinuvatili Mikoyana i Suslova v postuplivosti 30 zhovtnya Vranci vsi radyanski vijska buli vivedeni v miscya dislokaciyi Radyanskim vijskovosluzhbovcyam nakazom vid 30 zhovtnya bulo zaboroneno vidkrivati u vidpovid vogon piddavatisya na provokaciyi i vihoditi za roztashuvannya chastini Bojovi diyi praktichno pripinilisya i bagato hto z ugorciv vvazhav sho radyanski vijskovi pidrozdili mali zalishiti Ugorsku Narodnu Respubliku Deyaki v yaznici pov yazani z represivnoyu AVH buli zahopleni povstancyami Ohorona oporu praktichno ne chinila i chastkovo rozbiglasya Z v yaznic bulo vipusheno bilshe vosmi tisyach politv yazniv v pershu chergu kardinala Mindsenti Gvardijci generala Beli Kiraya i zagoni Dudasha stratili 37 komunistiv spivrobitnikiv derzhbezpeki ta ugorskih vijskovih yaki vidmovilisya yim pidkoritisya U Budapeshti povstanci atakuvali budinok miskkomu partiyi pislya zahoplennya yakogo vsih jogo zahisnikiv rozstrilyali Rozgortannya kriminalnimi elementami bilogo teroru bulo vikoristano Moskvoyu yak bezposerednij privid dlya drugoyi vijskovoyi intervenciyi Zagalom z peremir yam masovim tirazhem vijshli gazeti i vidnovila svoyu robotu nizka organizacij Na miscyah profspilkami pochali stvoryuvatisya robochi i miscevi radi sho ne pidkoryayutsya vladi i ne kontrolovani UPT UPT rozpalasya a zamist neyi bula stvorena Ugorska socialistichna robitnicha partiya USRP na choli z Yanoshem Kadarom Uryad Imre Nadya uhvaliv rishennya pro vidnovlennya v Ugorskij Narodnij Respublici bagatopartijnoyi sistemi Bulo ogolosheno pro mozhlivist provedennya vilnih viboriv Na zasidanni prezidiyi CK KPRS Hrushov vnis propoziciyu pro vivedennya radyanskih vijsk z krayin narodnoyi demokratiyi Jogo pidtrimali Shepilov Saburov i Zhukov Zhukov skazav sho yaksho bude potribno to slid vivesti vijska z Ugorskoyi Narodnoyi Respubliki a ot vijska v NDR i Polskoyi Narodnoyi Respubliki ce pitannya serjoznishe 31 zhovtnya Cogo dnya britanski ta francuzki vijska pochali bojovi diyi proti Respubliki Yegipet Pislya togo yak pro ce povidomili Hrushova vin zayaviv na zasidanni politbyuro Pereviriti ocinku Vijska ne vivoditi z Ugorshini i Budapeshta i proyaviti iniciativu v navedenni poryadku v Ugorshini Yaksho mi pidemo z Ugorshini ce zbadorit amerikanskih anglijskih ta francuzkih imperialistiv Voni zrozumiyut ce yak nashu slabkist i budut nastupati Pid privodom peredislokaciyi radyanskih vijsk do Ugorskoyi Narodnoyi Respubliki pochali vvoditi novi vijskovi z yednannya z teritoriyi SRSR 1 listopada U pershij polovini dnya 1 listopada Nad uzyav na sebe pryamu vidpovidalnist za inozemni spravi Vin skazav Andropovu sho otrimav dostovirnu informaciyu pro vstup novih radyanskih vijskovih pidrozdiliv v Ugorsku Narodnu Respubliku i ce ye porushennyam Varshavskogo dogovoru Vidpovid bula Ce yakes neporozuminnya Piznishe togo zh dnya radyanskij posol zayaviv sho radyanski vijska peretnuli kordon lishe dlya zahistu radyanskogo civilnogo naselennya v Ugorskij Narodnij Respublici Ugorskij uryad uhvaliv rishennya pro vihid z Organizaciyi Varshavskogo dogovoru i Nad proinformuvav Generalnogo Sekretarya OON pro nejtralitet krayini U toj chas Yanosh Kadar zaklikav ugorskij narod pidtrimati zusillya uryadu shodo konsolidaciyi suspilstva U svoyij programnij promovi vin zayaviv sho USRP zahishatime spravu demokratiyi i socializmu ale z urahuvannyam osoblivostej krayini Zagoni povstanciv virishili ob yednatis u Nacionalnu gvardiyu Zberigayuchi svoyu samobutnist voni virishili sho chlenami yiyi budut tilki ugorci j matimut dozvil na nosinnya zbroyi Buli zdijsneni zahodi iz zahistu Budapeshta na vipadok mozhlivogo zovnishnogo napadu Zbrojni zagoni pochali patrulyuvali vulici i najvazhlivishi ob yekti Bela Kiraj ocholiv revolyucijnij komitet oboroni Chiselnist osobovogo skladu ugorskih chastin u Budapeshti dosyagla 50 tisyach i 15 tisyach vhodili do ozbroyenih zagoniv nacionalnoyi gvardiyi U povstanciv bulo do 100 tankiv 2 listopada Uryad zaklikav chleniv AVH vidzvituvati do prokuraturi dlya vidboru v novi organi policiyi Tim chasom radyanske agentstvo novin TARS peredrukuvalo z avstrijskoyi komunistichnoyi gazeti Oesterreichische Volksstimme stattyu pro te yak eskadrilni litaki pid prikrittyam Chervonogo Hresta postijno perevozyat z avstrijskih aerodromiv do Budapeshta sotni ugorskih soldativ z zahodu u tomu chisli kolishnih oficeriv dovoyennoyi armiyi Korolivstva Ugorshina i sotni ugorskih soldativ i oficeriv yaki sluzhili v gitlerivskij armiyi Komisiya OON 1957 roku z problem Ugorshini i majbutni istoriki ne zmogli znajti comu pidtverdzhennya 3 listopada Velika kilkist kolishnih spivrobitnikiv AVH zvituvala do prokuraturi Avstrijskij uryad oprotestuvav zayavu TARS Stvorenij koalicijnij uryad z predstavnikiv USRP Nezalezhnoyi partiyi silskih zemlevlasnikiv Nacionalnoyi selyanskoyi partiyi i vidtvorenoyi social demokratichnoyi partiyi Bulo ogolosheno pro mozhlivist provedennya vilnih viboriv Kilka komunistiv buli zvilneni z postiv deyakih z nih vignali zi yihnih kabinetiv spivrobitniki ministerstv Po tri ministerstva bulo vidileno komunistam social demokratam i silskim zemlevlasnikam i dva selyanskij partiyi Imre Nad stav golovoyu timchasovogo uryadu Pal Maleter stav ministrom oboroni 4 listopada U Vikidzherelah ye Zvit pro zasidannya RB OON vid 4 listopada 1956 r ros Rano vranci 4 listopada rozpochalosya vvedennya v Budapesht novih radyanskih vijskovih chastin pid spilnim komanduvannyam marshala Zhukova z Moskvi i marshala Konyeva na misci Pochalasya operaciya Vihor za yakoyi vzhe 4 listopada buli zahopleni osnovni ob yekti v Budapeshti i chleni uryadu Imre Nadya shovalisya v yugoslavskomu posolstvi Odnak zagoni ugorskoyi nacionalnoyi gvardiyi ta okremi armijski pidrozdili na boci povstanciv prodovzhuvali chiniti opir radyanskim vijskam Po radio bulo peredano zvernennya Imre Nadya do ugorskogo narodu ta svitovoyi gromadskosti vid imeni zakonnogo demokratichnogo uryadu Ugorshini Radyanski vijska zavdavali tyazhkih artilerijskih udariv i provodili nastupalni zachistki silami pihoti za pidtrimki tankiv Osnovnimi centrami oporu stali robochi peredmistya Budapeshta de miscevi radi zumili ocholiti bilsh mensh organizovanij opir Ne divno sho same ci rajoni mista piddalisya najvazhchim masovanim artobstrilam Na 12 godinu v Budapeshti v pivdenno shidnij chastini mista zalishilosya odne misce oporu povstanciv u rajoni kinoteatru Korvin Radyanski vijska pred yavili ultimatum pro kapitulyaciyu i pislya vidmovi povstanciv zdatisya vijska rozpochali shturm Osnovni garnizoni ugorskih vijsk buli zablokovani Bagato hto z nih sklav zbroyu bez serjoznogo oporu Radyanski vijska pochali povertati do komanduvannya ugorskih oficeriv znyatih povstancyami a oficeriv priznachenih zamist znyatih zaareshtovuvati Radyanskimi vijskami buli zajnyati ugorski aerodromi i perekriti vsi dorogi na avstro ugorskomu kordoni Kinec Do 10 listopada robochi radi ta studentski grupi zvernulisya do radyanskogo komanduvannya z propoziciyeyu pro pripinennya vognyu Zbrojnij opir pripinivsya Prem yer ministra Imre Nadya ta dvanadcyat chleniv jogo uryadu 22 listopada 1956 roku obmannim shlyahom vimanili z posolstva Federativnoyi Narodnoyi Respubliki Yugoslaviya de voni shovalisya Yih pid vartoyu vidprovadili na teritoriyu Narodnoyi Respubliki Rumuniya misto Snagov Pislya 10 listopada she do seredini grudnya robochi radi prodovzhuvali svoyu robotu neridko vihodyachi na pryami peregovori z komanduvannyam radyanskih chastin Prote do 19 grudnya 1956 roku organami derzhavnoyi bezpeki robochi radi buli rozsiyani a yihni lideri zaareshtovani Za danimi statistiki za period z 23 zhovtnya po 31 grudnya 1956 roku u zv yazku z povstannyam i bojovimi diyami z oboh storin zaginuli 2652 ugorskih gromadyan poraneno 19226 Vtrati radyanskoyi armiyi za oficijnimi danimi sklali 669 ubitih 51 bezvisti zniklih 1540 poranenih Naslidki ta podalshi podiyiImre Nad z inshimi buli povernuti v Ugorsku Narodnu Respubliku i nad nimi vidbuvsya sekretnij sud Nad i kolishnij ministr oboroni Pal Maleter buli zasudzheni do smertnoyi kari za zvinuvachennyam u derzhavnij zradi Imre Nad buv povishenij 16 chervnya 1958 roku Vsogo za rishennyami sudu bulo stracheno za okremimi ocinkami blizko 350 osib Blizko 26 tis lyudej zaznali sudovogo peresliduvannya z nih 13 tis bulo zasudzheno do riznih terminiv uv yaznennya 846 zaareshtovanih osib bulo deportovano do SRSR u v yaznici dlya provedennya slidchih dij Marshal Georgij Zhukov za pridushennya ugorskogo fashistskogo zakolotu otrimav 4 tu zirku Geroya Radyanskogo Soyuzu golova KDB Ivan Syerov u grudni 1956 orden Kutuzova 1 go stupenya Ugorci v masovomu poryadku emigruvali krayinu polishili majzhe 200 000 lyudej dlya yakih v Avstriyi dovelosya stvoriti tabori bizhenciv v Trajskirheni i Graci Priblizno desyata chastina z nih opinilasya zgodom u SShA Za dopomogoyu radyanskogo uryadu golovoyu ugorskogo uryadu buv postavlenij Yanosh Kadar Masovi areshti pochalisya naprikinci listopada Pochalasya organizaciya taboriv dlya internovanih vijskovi sudi vislannya naselennya do Ukrayinskoyi RSR Zhan Pol Sartr vidvidavshi Moskvu v 1957 roci skazav Pravi politiki nichogo inshogo vid SRSR i ne chekali A dlya nas livih ce velikij rozlad Zagalna amnistiya dlya uchasnikiv revolyuciyi vidbulasya tilki u 1963 roci U listopadi 1956 roku kardinalu Mindsenti bulo nadano politichnij pritulok u Posolstvi Spoluchenih Shtatah v Budapeshti de vin prozhivav protyagom nastupnih p yatnadcyati rokiv vidmovlyayuchis vihoditi v misto poki uryad ne skasuye zasudzhennya za zradu Cherez poganij stan zdorov ya i na zapit Vatikanu vin pokinuv Posolstvo SShA i pereyihav do Avstriyi lishe u veresni 1971 roku 16 chervnya 1989 roku v Budapeshti vidbulosya perepohovannya Imre Nadya i jogo soratnikiv U lipni 1989 roku yih reabilitovano Verhovnim Sudom Ugorshini Z 9 chervnya 2008 roku protyagom tizhnya Arhivom Vilnogo suspilstva ta Institutom revolyuciyi 1956 roku bulo provedeno publichne prosluhovuvannya zapisiv konceptualnogo sudu 50 richnoyi davnosti 2 travnya 1990 roku Derzhavni zbori Ugorshini uhvalili zakon Pro znachennya zhovtnevoyi revolyuciyi 1956 roku v borotbi za svobodu Den 23 zhovtnya bulo ogolosheno nacionalnim svyatom Ugorshini U listopadi 1992 roku prezident Rosiyi Boris Yelcin peredav ugorskomu uryadovi sekretni dokumenti yaki potim u 1993 roci buli vidani v Budapeshti Boris Yelcin oficijno vibachivsya pered ugorskim narodom za radyansku intervenciyu u vistupi pered deputatami Derzhavnih zboriv Ugorshini 13 travnya 2014 roku v Budapeshti sud viznav vinnim u voyennih zlochinah kolishnogo visokopostavlenogo diyacha Komunistichnoyi partiyi Ugorshini 92 richnogo Belu Bisku Vin takozh brav uchast u pridushenni antiradyanskogo povstannya v 1956 roci Z oglyadu na vik komunistichnogo voyennogo zlochincya sud pokarav jogo lishe 5 5 rokami uv yaznennya za uchast u rozstrilah mirnih zhiteliv pid chas radyansko ugorskogo pridushennya povstannya v grudni 1956 go Bela Bisku zajmav post ministra vnutrishnih sprav Ugorshini z 1957 po 1961 rik Bisku takozh viznano vinnim v inshih pravoporushennyah u tomu chisli v zaperechenni zlochiniv vchinenih komunistichnim rezhimom Monument pam yati podiyi 1956 roku bilya parlamentskogo budinku v BudapeshtiUkrayinci v Ugorskij revolyuciyiUkrayinci buli z oboh bokiv revolyuciyi Bagato ukrayinciv buli prizvani do lav radyanskoyi armiyi i sluzhili v diviziyah sho okupuvali Ugorshinu 3 kolishnih chleniv Ukrayinskoyi Povstanskoyi Armiyi v emigraciyi bulo stvoreno kilka bataljoniv dobrovolciv yaki virushili do Budapeshta i vzyali uchast u boyah proti radyanskih okupacijnih vijsk Voni oboronyali mosti cherez Dunaj yaki ob yednuyut dvi chastini ugorskoyi stolici Budu i Pesht Bilshist z nih zaginula DzherelaPrapor 1956 roku nad memorialom zhertvam ugorskoyi revolyuciyi nepodalik vid ugorskogo parlamentu Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Ugorska revolyuciya 1956 U druzhnih obijmah Kremlya Do 50 richchya Ugorskoyi revolyuciyi 1956 roku Ugorska revolyuciya 1956 u fotografiyah angl Arhiv Ugorskoyi revolyuciyi 1956 r BiBiSi novini arhivi angl Universitet Dzh Vashingtona Arhivi angl El vidannya Borec za volyu angl ugor Ukrinform V Ugorshini vidznachayetsya 50 richchya z dnya strati glavi uryadu Imre Nadya ta jogo revolyucijnih soratnikiv nedostupne posilannya z lipnya 2019 DODTRK Madyarske nacionalne povstannya 1956 r ukr Brionska zustrich Z zapisiv V Michunovicha 3 listopada 1956 roku ros V Ugorshini znyali videorolik do richnici povstannya 1956 roku VIDEOPrimitkiChekmarev Vladimir Albertovich Budapesht 1956 9 lyutogo 2010 u Wayback Machine ros UN General Assembly Special Committee on the Problem of Hungary 1957 Chapter IV E Logistical deployment of new Soviet troops para 181 p 56 PDF 1 47 MiB angl Dzh D Duglas i Filip Komfort Hto ye hto v hristiyanskoyi istoriyi 1992 S 478 Douglas J D and Philip Comfort eds Who s Who in Christian History 1992 R 478 Tyndale House Carol Stream Illinois ISBN 0 8423 1014 2 Z telegrami Yu V Andropova v MZS SRSR pro besidu z E Gere pro narostannya suspilno politichnoyi krizi v Ugorshini 9 lipnya 1956 r ros Telegrama A I Mikoyana z Budapeshta v CK KPRS pro provedennya naradi v Politbyuro CR UPT ta plan zahodiv shodo normalizaciyi obstanovki v partiyi vklyuchayuchi vidstavku M Rakoshi 14 lipnya 1956 roku ros Chomu Hrushov vviv vijska do Ugorshini ros Radyanskij Soyuz i ugorska kriza 1956 roku Moskva ROSSPEN 1998 S 325 ISBN 5 86004 179 9 ros Radyanskij Soyuz i ugorska kriza 1956 roku Moskva ROSSPEN 1998 S 441 443 ISBN 5 86004 179 9 ros Video Povstannya v Ugorshini Chitaye Valter Kronkajt prodyuser CBS 1956 Shovishe 306 audiovizualni materiali pov yazani z ugorskoyu revolyuciyu 1956 roku 17 listopada 2007 u Wayback Machine angl Radyanskij Soyuz i ugorska kriza 1956 roku Moskva ROSSPEN 1998 S 560 ISBN 5 86004 179 9 ros UN General Assembly Special Committee on the Problem of Hungary 1957 Chapter II A brief history of the Hungarian uprising H Declaration of neutrality 74 angl UN General Assembly Special Committee on the Problem of Hungary 1957 Reaction in the saddle 133 angl Dzhoanna Granvil Pershij Domino The First Domino International Decision Making During the Hungarian Crisis of 1956 Texas A amp M University Press 2004 ISBN 1585442984 Informaciya Ministerstva oboroni SRSR do CK KPRS pro stanovishe v Ugorshini za stanom na 12 00 4 listopada 1956 roku ros COLD WAR Chat Geza Jeszensky Hungarian Ambassador angl Arhiv originalu za 13 kvitnya 2016 Procitovano 29 zhovtnya 2016 Cseresnyes Ferenc Summer 1999 The Hungarian Quarterly Society of the Hungarian Quarterly XL 154 pp 86 101 Arhiv originalu za 27 listopada 2004 Procitovano 9 zhovtnya 2006 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a pages maye zajvij tekst dovidka angl Time Magazine Arhiv originalu za 17 zhovtnya 2007 Procitovano 3 veresnya 2006 angl Eks komanduvacha MVS Ugorshini zasudili za pridushennya antiradyanskogo povstannya i rozstrili angl Hungary 1956 revolt Bela Biszku jailed for war crimes Yurij Kirichuk Istoriya UPA Ternopil 1991BibliografiyaVarodi Nataliya Misce Zakarpattya v ugorskij revolyuciyi 1956 go roku Kiyiv Vid vo Yevropejskogo un tu 2005 Granvil Dzhoanna Pershij Domino The First Domino International Decision Making During the Hungarian Crisis of 1956 Texas A amp M University Press 2004 ISBN 1585442984 Granvil Dzhoanna Imre Nad inakshe vidomij yak Volodya Imre Nagy aka Volodya A Dent in the Martyr s Halo Cold War International History Project Bulletin no 5 Woodrow Wilson Center for International Scholars Washington DC Spring 1995 R 28 34 37 Granvil Dzhoanna Radio Vilna Yevropa i Ugorskoyi revolyuciyi 1956 roku Caught With Jam on Our Fingers Radio Free Europe and the Hungarian Revolution in 1956 Diplomatic History 2005 Vol 29 no 5 P 811 839 Granvil Dzhoanna Dokumenti z arhiviv Rosiyi pro Ugorshinu Soviet Archival Documents on the Hungarian Revolution 24 October 4 November 1956 Cold War International History Project Bulletin no 5 Woodrow Wilson Center for International Scholars Washington DC Spring 1995 R 22 23 29 34 Lushaj V I Sistemna kriza totalitarnogo rezhimu v Ugorshini 1949 1956 rr NAN Ukrayini 2002 PosilannyaUgorska revolyuciya 1956 Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi