Іспа́нія (ісп. España, МФА: [esˈpaɲa] — від лат. Hispania; офіційно Королі́вство Іспа́нія, ісп. Reino de España, за правописом 1928 року — Еспа́нія) — держава на південному заході Європи, із заморськими територіями через Гібралтарську протоку та Атлантичний океан. Її континентальна європейська територія займає більшу частину Піренейського півострова. До складу країни також входять два архіпелаги: Пітіузькі острови в Середземному морі, і Канарські острови біля узбережжя Африки в Атлантичному океані. Африканські анклави Сеута, Мелілья та Пеньон-де-Велес де ла Гомера роблять Іспанію єдиною європейською країною, яка має фізичний кордон з африканською країною (Марокко). Кілька невеликих островів в Алборанському морі також є частиною території Іспанії. Материкова частина країни омивається Середземним морем на півдні та сході, за винятком невеликої сухопутної межі з Гібралтаром; на півночі та північному сході межує з Францією (623 км) та Андоррою (63,7 км); на заході — з Португалією (1214 км) та Атлантичним океаном.
Королівство Іспанія | |||||
| |||||
Девіз: "Plus Ultra" (латин.) (Ще далі) | |||||
Гімн: "Marcha Real" (Королівський гімн) | |||||
![]() | |||||
Столиця (та найбільше місто) | Мадрид country H G O | ||||
Офіційні мови | іспанська | ||||
---|---|---|---|---|---|
Форма правління | унітарна парламентська конституційна монархія | ||||
- Король | Філіп VI | ||||
- Прем'єр міністр | Педро Санчес | ||||
Формування | |||||
- Де-факто | 20 січня 1479 | ||||
- | 9 червня 1715 | ||||
- перша конституція | 19 березня 1812 | ||||
- чинна конституція | 29 грудня 1978 | ||||
- вступ до НАТО | 30 травня 1982 | ||||
Вступ до ЄС | 1 січня 1986 | ||||
Площа | |||||
- Загалом | 504 645 км² (51) | ||||
- Внутр. води | 1,04 % | ||||
Населення | |||||
- оцінка 2021 | 47 500 000 (30) | ||||
- Густота | 95,15/км² (112) | ||||
ВВП (ПКС) | 2019 р., оцінка | ||||
- Повний | 1 566 777 млн (16) | ||||
- На душу населення | $40,139 (30) | ||||
ІЛР (2020) | 0.884 (▼ (дуже високий)) (27) | ||||
Валюта | Євро (EUR ) | ||||
Часовий пояс | CET () | ||||
Коди ISO 3166 | ES / ESP / 724 | ||||
Домен | .es | ||||
Телефонний код | +34 | ||||
|
З територією площею 505 990 км², Іспанія є найбільшою країною Південної Європи, другою за величиною країною Західної Європи та Європейського Союзу та четвертою за розміром країною Європейського континенту. З населенням у понад 46 млн осіб, Іспанія є 4-ю за кількістю населення країною Європейського Союзу. Столиця країни — Мадрид; серед інших важливих мегаполісів Барселона, Валенсія, Севілья, Сарагоса, Малага та Більбао.
Сучасні люди вперше прибули на Піренейський півострів близько 35 тисяч років тому. Іберська культура разом із фінікійськими, давньогрецькими, кельтськими та карфагенськими поселеннями розвивались на півострові до тих пір, поки він не потрапив під владу Римської республіки близько 200 року до н. е., після чого регіон був розділений на 2 римські провінції — Ближня Іспанія та Дальня Іспанія. Назва «Іспанія» заснована на ранішій фінікійській назві Sp(a)n або Spania. Наприкінці існування Західної Римської імперії германські племінні конфедерації, які мігрували з Центральної Європи, вторглися до Піренейського півострова і створили відносно незалежні королівства у західних провінціях (включаючи племена свевів, аланів та вандалів). Урешті-решт вестготи насильно об'єднали всі незалежні території півострова, включаючи візантійську провінцію , у Вестготському королівстві, яке більш-менш об'єднало політично, церковно й юридично всі колишні римські провінції та королівства — наступники того, що тоді було задокументовано як Римська Іспанія.
На ранніх етапах сучасного періоду Іспанія керувала однією з найбільших імперій в історії, яка була також однією з найперших світових імперій, залишивши велику культурну та мовну спадщину, яка включає понад 570 мільйонів , які зробили іспанську мову другою за кількістю носіїв мовою у світі, після китайської мандаринської. Під час Золотої доби країна пережила розвиток мистецтва, результатом якого стала поява багатьох відомих художників, як-от Дієго Веласкес, Ель-Греко тощо. Найвідоміший іспанський літературний твір «Дон Кіхот» також було опубліковано під час даної доби. В Іспанії знаходиться третя за величиною кількість об'єктів світової спадщини ЮНЕСКО.
Іспанія — світська представницька демократія та конституційна монархія, з королем Філіпом VI у статусі голови держави. Іспанія — розвинена країна з високим рівнем доходу, четвертим за розміром номінальним ВВП. Країна є членом Організації Об'єднаних Націй, Європейського Союзу, Єврозони, Ради Європи, Середземноморського союзу, Північноатлантичного альянсу, Організації економічного співробітництва та розвитку, Шенгенської Зони, Світової Організації Торгівлі та багатьох інших міжнародних організацій. Не будучи офіційним членом, Іспанія є «постійним спостерігачем» самітів Великої двадцятки, беручи участь у кожному з них, що, де-факто, робить її частиною групи.
Етимологія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll5TDBKcFlteHBiM1JsWTJGZlRtRmphVzl1WVd4ZlpHVmZSWE53WVNWRE15VkNNV0ZmSlRJNFRXRmtjbWxrSlRJNVh6QXlZaTVxY0djdk1qVXdjSGd0UW1saWJHbHZkR1ZqWVY5T1lXTnBiMjVoYkY5a1pWOUZjM0JoSlVNekpVSXhZVjhsTWpoTllXUnlhV1FsTWpsZk1ESmlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Походження самоназви España (а отже, і похідних від нього) є дискусійним. Давньоримська назва Іберії, Hispania, може походити від терміна Hesperia, яким римляни поетично називали Іспанію. Саме слово Hesperia походить від грецького Εσπερία, тобто «західна країна», «країна сонця, яке сідає» (так греки називали Італію). Римляни перенесли цю назву на Іспанію, оскільки вона міститься ще далі на захід від їхньої країни.
Інша версія походження — від пунічного слова Ispanihad, яке означає «країна кроликів» або «край, околиця» (від того, що Іспанія розташована на краю Середземноморського регіону). Є також версія баскського походження, від слова Ezpanna (тобто «край, межа», оскільки Іспанія є південним краєм Європи).
Гуманіст Антоніо де Небріха запропонував версію походження від іберійського слова Hispalis, яке означає «місто західного світу». стверджує, що корінь span походить від фінікійського слова «spy», що означає «кувати метали». Таким чином i-spn-ya означатиме «край, де кують метали».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpoTDBGc1pHRmlaU1V5UTE5RFpXNTBjbTlmUTJsMmFXTnZKVE5DWDBOaGJHeGxYMmhsY25KbGNtbGhKVE5DWDFacGRHOXlhV0ZmUjJGemRHVnBlaTVxY0djdk1qSXdjSGd0UVd4a1lXSmxKVEpEWDBObGJuUnliMTlEYVhacFkyOGxNMEpmUTJGc2JHVmZhR1Z5Y21WeWFXRWxNMEpmVm1sMGIzSnBZVjlIWVhOMFpXbDZMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Географія
Іспанія — південноєвропейська країна. Вона займає п'ять шостих Піренейського півострова, Балеарські та Пітіузькі острови в Середземному морі та Канарські острови в Атлантичному океані. Піренейські гори важкодоступні та «ізолюють» Іспанію від інших європейських країн, крім Португалії, яка займає західну частину півострова.
За територією Іспанія є четвертою країною в Європі, після Росії, України та Франції, і є другою за величиною в Європейському Союзі. Іспанія омивається Середземним морем й Атлантичним океаном. По суходолу Іспанія межує з Португалією на заході (спільний кордон — 1214 км), з Францією — по гребенях Піренейських гір (623 км), з Андоррою (63,7 км), з Гібралтаром (1,2 км), з Марокко (м. Сеута — 6,3 км, м. Мелілья — 9,6 км).
Рельєф країни
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd6TDFSbGFXUmxNakF3Tnk1cWNHY3ZNalV3Y0hndFZHVnBaR1V5TURBM0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Рельєф Іспанії різноманітний, тут панівну роль відіграють системи гірських хребтів і високогірних плоскогір'їв. Плоскогір'я та гори становлять близько 90 % її території. Майже половину поверхні країни займає велике, найбільше в Європі високогірне плоскогір'я — Месета з середньою заввишки 660 м над рівнем моря. Месета відрізняється чергуванням плато, висотних брилових хребтів і гірських улоговин. Центральна Кордильєра поділяє Месету на дві частини: північну та південну. Велика частина території Іспанії розташована на висоті близько 700 м. Це друга за висотою країна в Європі після Швейцарії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5qTDFOd1lXbHVYM1J2Y0c4dWFuQm5MekkxTUhCNExWTndZV2x1WDNSdmNHOHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
На півночі Месету обрамляють потужні Кантабрійські гори, які простяглися вздовж узбережжя Біскайської затоки на 600 км, ізолюючи внутрішні райони країни від впливу моря. У їхній центральній частині знаходиться гірський масив Пікос-де-Еуропа (з іспанської — Піки Європи) з висотами до 2648 м. Ці гори альпійського типу складені переважно відкладами кам'яновугільного періоду — вапняками, кварцитами, пісковиками. Кантабрійські гори — орографічне та тектонічне продовження найпотужнішої гірської системи Іспанії — Піренеїв.
Піренеї являють собою кілька паралельних хребтів, які простягаються із заходу на схід на 450 км. Це один із найважкодоступніших гірських районів Європи. Хоча в середньому їхня висота не дуже велика (трохи більше 2500 м), але вони не мають потрібної кількості зручно розташованих і доступних перевалів. Усі ці перевали розташовані на висоті 1500—2000 м, тому залізниці, які йдуть з Іспанії в інші країни, обходять Піренеї із заходу та сходу. Найширша та найвища частина гір центральна, тут знаходиться їхня головна вершина — пік Ането, який досягає 3404 м. З північного сходу, до Месеті примикає система Іберійських гір, максимальна висота () — 2313 м.
Між східними Піренеями й Іберійськими горами простягаються невисокі Каталонські гори, південні схили яких уступами обриваються майже перед Середземним морем. Каталонські гори (середні висоти яких 900—1200 м, найбільша вершина — , 1447 м) простягаються упродовж 400 км майже паралельно берегу Середземного моря та фактично відокремлюють від нього . Ділянки прибережних рівнин, які розроблені в Мурсії, Валенсії та Каталонії й на північ від до кордону з Францією, характеризуються високою родючістю.
Весь південний схід Піренейського півострова зайнятий , яка є системою гірських масивів і хребтів. Кристалічною віссю її стали гори Сьєрра-Невади. За висотою вони поступаються в Європі тільки Альпам. Їхня вершина, гора Муласен, яка досягає 3478 м, — найвища точка півострівної Іспанії. Хоча найвища гірська вершина Іспанії знаходиться на острові Тенерифе (Канарські острови) — це вулкан Тейде, висота якого досягає 3718 м.
Єдина велика низовина — на півдні країни. На північному сході Іспанії в долині річки Ебро розкинулася . Менших розмірів низовини тягнуться вздовж Середземного моря.
Геологічна будова і корисні копалини
Головне місце в геологічній будові Іспанії посідають протерозойські та палеозойські складчасті комплекси Іберійської Месети, перекриття на схід мезо-кайнозойським платформовим чохлом. На півночі Іберійська Месета обрамляється південним краєм Піренеїв, на півдні — ланцюгом Андалузьких гір (Бетської Кордильєри). В Іберійській Месеті виділяються три .
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTltTDJZekwwMXBibVZ5YnpBd01TNW5hV1k9LmdpZg==.gif)
Північна, охоплює Кантабрійські й Іберійські гори, виникла на місці геосинклінального , виконаного могутніми терігенними осіданнями , карбонатно-терігенними відкладеннями та (в Астурійському басейні) параллічеською вугленосною товщею карбону. Основна складчастість належить до кінця карбону (астурійська фаза). Центральна зона, яка простягається через Галісію та Кастилію, відповідає стародавньому геоантіклінальному підняттю, пронизаному гранітами; велике значення мала тут кембрійська (сардинська) складчастість. Південна (геосинклінальна) зона (Сьєрра-Морена) складена переважно продуктами підводного вулканізму основного складу та ; вона сформувала свою складчастість у середині девона. платформовий чохол утворений карбонатними осадами; басейн річки Ебро, у ньому спостерігаються флішеві й молассові товщі, які зазнали впливу в олігоцені (у піренейську фазу) інтенсивної складчастості. складається з серії тектонічних покривів, переміщених на північ. Внутрішні покриви складені , зовнішні — карбонатними й уламковими породами мезозою, палеогену та .
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJoTDBGdWRHbG5kVzlmWTI5dGNHeGxhbTlmVWlWRE15VkJSRzlmVkdsdWRHOHRSWE4wWVdOcEpVTXpKVUl6Ymk1cWNHY3ZNalV3Y0hndFFXNTBhV2QxYjE5amIyMXdiR1ZxYjE5U0pVTXpKVUZFYjE5VWFXNTBieTFGYzNSaFkya2xRek1sUWpOdUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt4TDFKcGIzUnBiblJ2WVdkMVlTNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RVbWx2ZEdsdWRHOWhaM1ZoTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
По покладах корисних копалин, а саме, через значні об'єми, рудні родовища пов'язують із палеозойськими комплексами й гранітами (на півночі та півдні Іспанії). Найпримітніший південний рудний пояс, притаманний для середньопалеозойських ефузивно-терригенних товщ і герцинських гранітів Сьєрри-Морени та Вельви. До нього належить колчеданові поклади міді, гідротермальні родовища ртуті, руди свинцю й цинку. Великі родовища залізняка в Галісії, Астурії, Леоні, Біскайї, Сантандері, Гранаді, та піритів — у Вельві, Севільї, менш значні — в Мурсії й Астурії ці пірити містять до 10 % міді. Багатющі у світі запаси ртуті зосереджені в Альмадені. Родовища свинцево-цинкових руд відомі в провінціях Хаен (Лінарес, Ла-Кароліна) та Мурсія (Картахена, Масаррон), а також у Сантандері ( і Рейноса) тощо. Значні запаси уранових руд, за якими Іспанія входить у 10 найбільших світових постачальників, та 2-ге місце в Європі. Основні уранові родовища знаходяться в провінціях Саламанка та Касерес. В Іспанії є поклади золота, срібла, миш'яку, марганцю. З нерудних копалин в Іспанії відомі калійні солі (карналіт і сильвініт), які залягають у долині річки Ебро, каолін й апатит. Місцеві енергетичні ресурси складаються переважно із запасів кам'яного вугілля. Вугільні басейни містять невелике число пластів малої потужності з великими ухилами, сильно дислокованих, що утруднює механізацію їхнє добування та робить їх малорентабельними. Близько 90 % видобутку вугілля припадає на басейни Астурії, Леона та Паленсії.
Клімат країни
Завдяки своєму географічному положенню кліматичні умови в Іспанії вкрай різноманітні. Піренейському півострову притаманні три основні кліматичні типи — континентальний, океанічний і середземноморський та ще три не основних, але визначальних кліматичних зон — гірського, альпійського та субтропічного типу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl4TDFOd1lXbHVMV05zYVcxaGRHVXRaVzR1Y0c1bkx6STFNSEI0TFZOd1lXbHVMV05zYVcxaGRHVXRaVzR1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUyTDFOd1lXbHVYM0J5WldOcGNHbDBZWFJwYjI0dWNHNW5MekkxTUhCNExWTndZV2x1WDNCeVpXTnBjR2wwWVhScGIyNHVjRzVuLnBuZw==.png)
Континентальний клімат
Охоплює більшість півострова Іспанії, він формується завдяки унікальному розташуванню самого півострова та природно-кліматичних особливостей Центральної Месети, прилеглих до цього плато гір (як на сході, так і на півдні), і властивостями території басейну річки Ебро. Континентальний клімат характеризується широким коливанням добових і сезонних змін у температурі, низькою кількістю та нерегулярністю опадів із високим рівнем випаровування, що призводить до посушливості. Середньорічна кількість опадів загалом становить від 300 до 640 мм на рік (більшість провінцій регіону Месети отримує близько 500 мм на рік). На півночі Месети, Центрального плато й у басейні Ебро, є два сезони дощів, один навесні (квітень-червень), а інший восени (жовтень-листопад). На півдні Месети, вологі сезони — весна й осінь, весною лише один місяць — березень, а осінній період загалом посередньо-вологий, але навіть у ці вологі сезони дощі тут нерегулярні та нетривалі. Континентальні зими прохолодні в межах −1 °C, з сильним вітром і високою вологістю, незважаючи на низький рівень опадів. За винятком гірських районів північного Іберійських гір, у холодні періоди мороз та підмерзання є поширеним явищем. Літо тепле та безхмарне, середня денна температура становить; 21 °C на півночі Месети й із 24 °C до 27 °C на півдні Месети, а нічні температури коливаються від 7 °C до 10 °C по всій континентальній зоні. У басейні річки Ебро (який знаходиться на нижчому висотному рівні), дещо відмінні особливості — дуже спекотно влітку та температура може перевищувати 40 °C. Влітку загалом на Центральному плато та Месети та в басейні Ебро вологість найнижча, за винятком району річки , де наявна висока вологість.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell4TDB4aGJXVmtiMTlKTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxTVlXMWxaRzlmU1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Океанічний клімат
Переважає в північній частині країни (часто називають «Зелена Іспанія»), від Піренеїв до північно-західних районів півострова, і характеризується відносно м'якою зимою, теплим, але не спекотним літом та, загалом, рясними опадами — близько 1000 мм за весь рік, причому в найпосушливіші місяці вище 30 мм за рік. Температура коливається незначно (як на добу, так і щосезону), у середньому діапазоні від +9 °C у січні до 21 °C у липні. Стримуючий вплив морських атмосферних явищ на узбережжі, чим далі в глиб країни та вище в гори півночі Іберійського півострова, тим інтенсивніші температурні коливання. Близькість до Атлантичного океану також впливає на кількість опадів, тому на сході їх менше, аніж на океанічному західному узбережжі. Восени, з жовтня по грудень, найтриваліший дощовий сезон, а липень найпосушливіший місяць. Висока вологість і переважаючі фронтальні морські вітри, сприяють формуванню кліматичного явища туману, який є загальноприйнятою нормою вздовж всього північно-західного узбережжя, це явище не так часто спостерігається всередині країни (здебільшого на незначних ділянках та ближче до холодної пори року), причиною його відсутності є гори, які стають своєрідним бар'єром для проникнення вологих циклонів з боку моря чи океану.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkwTDFKbFoyNWllV2RsTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxU1pXZHVZbmxuWlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Середземноморський клімат
Охоплює територію, яка простягається від Андалузьких рівнин (майже весь південь півострова), уздовж усього південного та східного узбережжя країни аж до Піренеїв (обмежується гірськими хребтами, що йдуть паралельно узбережжю Середземного моря). Загалом, період опадів у цьому регіоні зосереджений, переважно, наприкінці осінньо-зимового циклу й у весняну пору року. Дощі тут, зчаста, нерегулярні з ймовірними періодами посухи. Температура в середземноморській кліматичній зоні вища ніж у континентальних внутрішніх районах. Сезонні та добові зміни температури не мають значної амплітуди коливань. Температура повітря в січні, зазвичай, у середньому від 10 °C до 13 °C у більшості районів середземноморської зони, і лише трішки прохолодніше на північно-східному узбережжі (на північ від Барселони). Взимку температура в глиб рівнин Андалузії також трохи нижча ніж на узбережжі. Середня температура в липні та серпні від +22 °C до 27 °C на узбережжі, і від 29 °C до 31 °C у глиб півострова, цей же період відзначається пониженою вологістю. В середземноморській кліматичній зоні наявні значні вітрові потоки (вітри Левече): жаркі та сухі східні або південно-східні повітряні потоки, які зароджуються над Північною Африкою. Епізодично ці вітри іноді приносять з собою піщаний пил Сахари — ці явища найчастіше відбуваються навесні й спричинені раптовим (як правило, нетривалим) різким зростанням температури в пустелі. Кулер — східний вітер, приходить з боку Леванту, набираючи свою силу з-поміж улоговин між гірськими формаціями й Атлаських гір у Північній Африці. Ці східні вітри є визначальними, тому що формують особливості середземноморського клімату в регіоні, оскільки вони послаблюють атмосферну температуру та підвищують вологість.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZoTDBadmNtVnpkRjlNYjNOZlZHbHNiM011YW5Cbkx6STFNSEI0TFVadmNtVnpkRjlNYjNOZlZHbHNiM011YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Три не основні кліматичні зони мають меншу площу поширення, водночас саме вони формують особливості основних кліматичних типів Іспанії в певні часові періоди (посушливі чи дощові, розу вітрів).
- Гірський тип клімату характерний для тих частин території Іспанії, що лежать на висотах понад 2000 метрів (здебільшого в провінціях). Тамтешньою особливістю є дуже спекотне літо та м'яка й холодна зима. Дуже сухий тип клімату, схожий на пустельний, з низькою кількістю опадів до (150 мм на рік) спостерігається в , це одне з найсухіших місць у Європі.
- Найвищим точкам Піреней й Сьєрра-Невада (що понад 3000 м) характерні альпійські кліматичні особливості.
- Канарські острови знаходяться в субтропічному поясі. Температура, помірна та стабільна з 18 °C до 24 °C протягом року. Що стосується опадів, східні острови є напівпосушливими, західні вологими, з деякими дуже вологими районами в й Ла-Пальми (його ще називають «Лаурісілва»). Крім того, на південному узбережжі Середземного моря (Малага та прибережній смузі Гранади) спостерігається часткове змішання середземноморського та субтропічного кліматів.
Гідрологія країни
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU1TDFOd1lXbHVMV0poYzJsdWN5NXdibWN2TWpVd2NIZ3RVM0JoYVc0dFltRnphVzV6TG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJpTDBGc2RHOWZWR0ZxYjE4dFgwTmhKVU16SlVJeEpVTXpKVUl6Ymw5a1pXeGZjaVZETXlWQlJHOWZWR0ZxYnk1cWNHY3ZNalV3Y0hndFFXeDBiMTlVWVdwdlh5MWZRMkVsUXpNbFFqRWxRek1sUWpOdVgyUmxiRjl5SlVNekpVRkViMTlVWVdwdkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Як і гідрографія в будь-якій іншій країні, В Іспанії вона визначається двома чинниками: кліматичними й геологічними (рельєф і підземні ресурси) особливостями. Більшість Іспанії підпадає в зону середземноморського клімату, так що перша спільна риса для всіх річок — сильні посухи та низький поток. Це правило не стосується річок «мокрої Іспанії» — на півночі та північному заході. Центральне плато з його гірськими хребтами й западинами є визначальним для півострова, та нахилене в бік заходу, тому більшість його водних потоків несуть свої води в цьому напрямку, але ні Дуеро, ні Тахо, ні , які впадають в Атлантику, не є судноплавними. Інша велика річка — Гвадалківір також тече в Атлантику, тільки нахилена в бік океану через — є єдина на півострові, та й то лише в нижній течії.
Річки більшої частини Іспанії мають переважно дощове живлення й різкі сезонні коливання стоку — при зимово-весняному його максимумі та мінімумі літом коли великі річки сильно міліють, а багато дрібних пересихають. Лише на півночі й північному заході річки повноводні протягом всього року, з відносно рівномірними по сезонах витратами води. У Піренеях, Андалуських горах дощове живлення річок доповнюється сніговим. Найбільші річки басейну Атлантичного океану — Тахо, Дуеро, Ґуадіана, Гвадалківір, помережані греблями та є найбільшими річками півострова. До басейну Середземного моря відносяться річки Ебро, Хукар, Сегура. Більшість великих річок перетинають ділянки з порогами що разом із їхньою літньою маловодністю — перешкоджає судноплавству. Річки півночі Іспанії використовуються переважно в енергетичних цілях, а інші — головним чином для штучного зрошування (на багатьох річках створені регулюючі водосховища).
Багато озер розкидано по території Іспанії, вони всі різного походження, одні — тектонічного та вулканічного походження, а інші — льодовикового та карстового й навіть змішаного походження. Ці озера здебільшого невеликі, розташовані переважно в горах.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkprTHpBNE5EbGZjR2xzWVhKZlpXSnliMTh5TURBMExuQnVaeTh5TlRCd2VDMHdPRFE1WDNCcGJHRnlYMlZpY205Zk1qQXdOQzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTDFSeVlYTjJZWE5sWDFSaGFtOHRVMlZuZFhKaFgzQnZjbDlCYkdKaFkyVjBaUzVxY0djdk1qVXdjSGd0VkhKaGMzWmhjMlZmVkdGcWJ5MVRaV2QxY21GZmNHOXlYMEZzWW1GalpYUmxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Мала кількістю опадів, спричинена середземноморським кліматом, призвела до ощадливого використання водних ресурсів в Іспанії, як поверхневих, так і підземних. З давніх-давен воду ретельно збирали та економили, оскільки вона необхідна, як для зрошення, так і для споживання населенням. Тому ще в давні часи були побудовані великі акведуки, за часів Римської імперії — в Сеговії, Меріді, Тарраґоні та Барселоні, а араби зрошували свої сади у Валенсії, Леріді та в більшій частині сільської місцевості Андалузії. Крім того, вода використовується, як рушійна сила, для індустрії та економіки, опосередковано або безпосередньо, за допомогою електрики. В Іспанії було побудовано багато гідроелектричних вузлів для накопичення енергії та перерозподілу частини водних ресурсів. Це сприяло якісному споживанню води в промисловості та безперебійному постачанню її до великих міських агломерацій. Що ж стосується Канарських островів, то там побудовано станції перегонки з морської води.
Загалом можна сказати, що по всьому іспанському Середземномор'ї, так чи інакше, але відчувається дефіцит у водних ресурсах у порівнянні із зоною Атлантики. Таким чином, дефіцит в іспанському Середземномор'ї становить близько 5000 гм³ на рік, а на Атлантичному є надлишок, що наближається до 25 000 гм³ (здебільшого через великий потік річок до океану). Таким чином, необхідно було компенсувати цей дефіцит. Цього домоглися завдяки побудові гребель та каналів на річці Тежу, що полегшило тяжке становище Леванту. З цієї причини, й інші великі водойми зазнали техногенного впливу — річки використали для будівництва гребель, які перетворили краєвиди річок, їхніх ущелин, на великі озера та водосховища.
Моря та узбережжя
Історія
Античність
Вперше людина з'явилася на території Іспанії в добу палеоліту. Територію Піренейського півострова заселили племена іберійців та кельтів. Перші розселилися на півночі та заході півострова, другі — на сході та півдні. Згодом почався процес змішання кельтських та іберських племен, внаслідок чого з'явилися племена кельтіберів.
Територія Іспанії стала одним з основних театрів військових дій під час Другої Пунічної війни. Південний схід Іспанії належав Карфагенській імперії. Там було засновано укріплену фортецю — Новий Карфаген У 209 р. до н. е. римляни провели успішну облогу міста, внаслідок чого заволоділи ним. Загалом у результаті Другої Пунічної війни Рим заволодів більшою частиною Піренейського півострова.
Територія Іспанії належала Риму до V століття. За імператора Октавіана Авґуста Римська Іспанія поділялася на три провінції: Тарраконську Іспанію, Лузітанію і Бетику. Після смерті імператора Феодосія Великого територія Іспанії ввійшла до складу Західної Римської імперії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell6TDBocGMzQmhibWxoWHpKaFgyUnBkbWx6YVc5dVgzQnliM1pwYm1OcFlXd3VjM1puTHpJeU1IQjRMVWhwYzNCaGJtbGhYekpoWDJScGRtbHphVzl1WDNCeWIzWnBibU5wWVd3dWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Велике переселення народів. Вестготське королівство
У V столітті на територію Іспанії вторглися германські племена вестготів на чолі з Теодоріком. Вестготи підкорили Іспанію та територію сучасного Півдня Франції. Після загибелі Західної Римської імперії на цих землях було утворено Вестготське королівство зі столицею в Тулузі. 508 року Тулузу захопили франки. Після цього столицею королівства стала Нарбонна. З 542 року столицею Вестготії став Толедо. 585 року вестготи приєднали до свого королівства землі свевів на північному заході Піренейського півострова. Вестготське королівство припинило своє існування у 718 році після арабського завоювання Піренейського півострова.
У 711 році на півдні Іспанії відбулася битва при Гвадалете. Це було перше протистояння між арабами та вестготами. У битві перемогли араби; вона стала першою битвою арабського завоювання Піренейського півострова. До 718 року вся територія Іспанії ввійшла до складу арабського Халіфату.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTDAxbGVuRjFhWFJoWDJSbFgwTWxRek1sUWpOeVpHOWlZVjlrWlhOa1pWOWxiRjloYVhKbFh5VXlPRU1sUXpNbFFqTnlaRzlpWVNVeVExOUZjM0JoSlVNekpVSXhZU1V5T1M1cWNHY3ZNamN6Y0hndFRXVjZjWFZwZEdGZlpHVmZReVZETXlWQ00zSmtiMkpoWDJSbGMyUmxYMlZzWDJGcGNtVmZKVEk0UXlWRE15VkNNM0prYjJKaEpUSkRYMFZ6Y0dFbFF6TWxRakZoSlRJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Перебування Іспанії під владою арабів характеризувалося розвитком культури. Найвизначнішими пам'ятками Арабської Іспанії є палац Альгамбра у Гранаді та Кордовська мечеть, пізніше перебудована в собор. У X столітті столиця Арабської Іспанії — Кордова — була найбільшим містом Європи з населенням 1 мільйон осіб.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV4TDFCMExWSmxZMjl1Y1hWcGMzUmhNaTVxY0djdk1qYzBjSGd0VUhRdFVtVmpiMjV4ZFdsemRHRXlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Реконкіста (ісп. Reconquista) в перекладі з іспанської означає «відвоювання». Реконкіста — це процес відвоювання іспанцями своїх земель від арабів. Почалася Реконкіста у 722 році. Тоді вождь невеликого племені астурійців на півночі Іспанії Пелайо в битві при Ковадонзі розбив арабське військо. Пелайо став першим королем Астурійського королівства.
Реконкіста відбувалася дуже повільними темпами: якщо араби завоювали Іспанію за 7 років, то іспанці відвоювали свою країну аж за 700 років.
Великий внесок у Реконкісту вніс король Кастилії Альфонсо VI Хоробрий. У 1085 році він відвоював Толедо — колишню столицю Вестготського королівства. Також за час його правління завдяки діяльності іспанського героя Сіда було відвойовано Валенсію. 1212 року в результаті битви при Лас-Навас-де-Толосі більша частина Піренейського півострова була відвойована. 1236 року було відвойовано Кордову. Після цього Реконкіста призупинилася на понад 200 років; на території Іспанії залишилася одна арабська держава — Гранадський емірат.
Завершилася Реконкіста 2 січня 1492 року, коли війська іспанського короля Фердинанда V відвоювали Гранаду.
Участь у Реконкісті брали іспанські військово-чернечі ордени Алькантара, Сантьяго та інші.
Держави Піренейського півострова
Під час Реконкісти на території Піренейського півострова з'явилися декілька держав, деякіз яких поглинали своїх попередників: Астурійське, Галісійське, Наваррське, Леонське, Кастильське та Арагонське королівства. У XIII столітті Кастилія та Леон об'єдналися в одну державу. 1479 року Кастилія-Леон об'єдналася з Арагоном внаслідок шлюбу кастильської королеви Ізабелли та арагонського принца Фернандо в одну державу — Іспанію. Спільним для держав Піренейського півострова була наявність одного типу станово-представницького органу влади, що мав назву кортеси.
Іспанія у XVI—XVIII століттях
12 жовтня 1492 року Христофор Колумб відкрив невідомий досі для європейців континент — Америку. Саме тоді почався період найбільшого піднесення, могутності та багатства Іспанії.
З 1516 року Іспанією правила династія Габсбургів. Разом зі Священною Римською імперією Габсбурги становили могутню силу у Європі. Одним із наймогутніших королів Іспанії був Феліпе II Габсбург. За його правління була укладена унія з Португалією та почалася Нідерландська революція. При цьому у 1588 році флот Філіппа II «Непереможна армада» зазнав поразки у війні з Англією. Також за Філіппа II відбулася битва при Лепанто, у якій флот Іспанії розбив османський флот.
У XVII столітті Іспанія почала втрачати свою міць. 1648 року від'єдналися Нідерланди. 1668 року — Португалія. 1700 року помер Карл II Зачарований, останній із династії Габсбургів на іспанському престолі. Тоді почалася війна за іспанську спадщину, в результаті якої до влади прийшла французька династія Бурбонів, що править і досі, проте династична унія з Францією, за умовами Утрехтського миру, укладена не була.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF3TDBabGNtUnBibUZ1WkY5dlpsOUJjbUZuYjI0bE1rTmZTWE5oWW1Wc2JHRmZiMlpmUTJGemRHbHNaUzVxY0djdk1qSXdjSGd0Um1WeVpHbHVZVzVrWDI5bVgwRnlZV2R2YmlVeVExOUpjMkZpWld4c1lWOXZabDlEWVhOMGFXeGxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Іспанія у XIX столітті
У 1808 році в Іспанію вторгнувся Наполеон Бонапарт. Внаслідок цього королем став його брат, Жозеф Бонапарт. 1813 року було відновлено владу іспанських Бурбонів.
У 1820—1823 роках відбулася Іспанська революція під проводом ліберальної буржуазії. Революція зазнала поразки завдяки інтервенції Франції у 1823 році.
У 1868 році була повалена з престолу королева Ізабелла II. До влади прийшов Амадей I, який зрікся престолу 1873 року. Після цього була проголошена Перша Іспанська республіка. Повернення влади Бурбонів відбулася завдяки путчу генерала Арсеніо Мартинеса Кампоса у 1874 році.
На Берлінській конференції 1884-1885 років Іспанія отримала права на окупацію та адміністрування територій в районі екваторіального лісового поясу в Африці, зокрема, на території сучасної Екваторіальної Гвінеї.
У 1898 році відбулася Іспансько-американська війна через яку Іспанія втратила всі свої колонії у Карибському морі, Філіппіни та Гуам. Цей конфлікт також поклав кінець іспанській колоніальній імперії і довершив процес деколонізації Латинської Америки. Втрата багатьох територій, і особливо Куби, яку вважали частиною Іспанії, а не колонією, була сприйнята дуже болюче. Попри це, втрата великих колоніальних володінь виявилася напрочуд корисною для Іспанії, оскільки втративши колоніальні володіння, капітал почав надходити на розвиток власної країни та модернізацію економіки.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell5TDFKbGVWOUtkV0Z1WDBOaGNteHZjMTh5TURFelh5VXlPR055YjNCd1pXUWxNamt1YW5Cbkx6RTVNbkI0TFZKbGVWOUtkV0Z1WDBOaGNteHZjMTh5TURFelh5VXlPR055YjNCd1pXUWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Іспанія у XX—XXI століттях
У 1914—1918 та 1939—1945 роках відбулися дві світові війни, у яких Іспанія дотримувалася нейтралітету.
У 1923—1930 роках в Іспанії була диктатура Прімо де Рівери. Після її падіння повалено і владу короля Альфонса XIII. Проголошено Другу Іспанську республіку. Проти влади республіканців виступили націоналісти на чолі з Франсіско Франко. Почалася Громадянська війна, у результаті якої почалася диктатура Франко.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV6TDFKRlZGSkJWRTlmUkVWTVgwZFNRVXd1WDBaU1FVNURTVk5EVDE5R1VrRk9RMDlmUWtGSVFVMVBUa1JGTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxU1JWUlNRVlJQWDBSRlRGOUhVa0ZNTGw5R1VrRk9RMGxUUTA5ZlJsSkJUa05QWDBKQlNFRk5UMDVFUlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
У 1975 році Франсіско Франко помер. Того ж року до влади в Іспанії повернулася династія Бурбонів. Королем став Хуан Карлос I, онук Альфонса XIII. Формою правління стала конституційна монархія. Іспанія взяла демократичний вектор розвитку. 1982 року країна стала членом НАТО, у 1986-му вступила до Європейських Співтовариств. 19 червня 2014 року монарх Хуан Карлос зрікся престолу на користь свого сина Філіпа VI.
У жовтні 2017 року відбувся референдум про незалежність Каталонії. Парламент Каталонії проголосував за одностороннє проголошення незалежності від Іспанії. Того ж дня Сенат надав повноваження запровадити пряме правління, а прем'єр-міністр Рахой розпустив каталонський парламент і призначив нові вибори. Жодна країна не визнала Каталонію як окрему державу.
У червні 2018 року Конгрес депутатів висловив вотум недовіри Рахою та замінив його на Педро Санчеса. З 2018 року Іспанія зіткнулася з інституційною кризою навколо повноважень Генеральної судової ради. У січні 2020-го підтверджено поширення вірусу COVID-19 в Іспанії, що призвело до скорочення тривалості життя більш ніж на рік.
У березні 2021 року Іспанія стала шостою країною у світі, яка узаконила активну евтаназію.
Політика
Державний устрій
Іспанія — конституційна монархія. Форма правління — парламентська монархія. Главою держави є король (Філіп VI (король Іспанії)), однак реальна виконавча влада належить прем'єр-міністру, який очолює уряд. Іспанія — парламентська монархія. Конституція схвалена національним референдумом 6 грудня 1978 р. і набрала чинності 29 грудня 1978 р., із 13 змінами, внесеними у 1992 р.
З 1939 року фактично в країні існувала диктатура фашистського типу; довічним главою держави був Франсіско Франко Баамонде. 1969 року за пропозицією Франко його наступником на посту глави держави і майбутнім королем Іспанії був затверджений принц Хуан Карлос де-Бурбон. 22 листопада 1975 року, після смерті Франко, він вступив на королівський престол.
Відповідно до Конституції 1978 року, главою держави є король, який має лише символічну владу. Глава держави — Король Іспанії — Хуан Карлос I (Juan Carlos I), приведений до присяги 22 листопада 1975 року.
Іспанія є соціально-демократичною правовою державою, формою правління якої є парламентська монархія. Столицею держави є Мадрид, де знаходиться Король та Уряд країни. Тут також розташовані законодавчі органи (Сенат та Конгрес Депутатів) та органи судової влади.
Законодавчу владу здійснюють Генеральні кортеси (парламент), які розробляють і приймають закони, що підлягають затвердженню королем, контролюють діяльність уряду. Кортеси складаються з двох палат: Конгресу депутатів і Сенату. Конгрес депутатів складається не менш як із 300, але не більш як із 400 депутатів, які обираються населенням загальним прямим і таємним голосуванням за системою пропорційного представництва терміном на 4 роки. Сенат обирається загальним прямим і таємним голосуванням за мажоритарною системою терміном на 4 роки.
Виконавчу владу здійснює уряд на чолі з головою уряду. Голова уряду призначається королем після консультацій із політичними партіями і головами обох палат парламенту, потім кандидатура голови має бути схвалена абсолютною більшістю голосів конгресу депутатів. Голова уряду має практично президентські повноваження. Члени уряду, які є одночасно і депутатами, можуть суміщувати свою діяльність на обох посадах. Керівник уряду — прем'єр-міністр Хосе Луїс Родрігес Запатеро (з 14 березня 2004 року).
В адміністративному плані країна складається з 19 автономних областей із власним представництвом і парламентом: Конституція 1978 року закріпила за окремими регіонами і національностями країни право на автономію в межах єдиної держави.
Вищий консультативний орган уряду — Державна рада, яка складається з 29 членів. Найвищий судовий орган — Генеральна рада судової влади, якою керує голова Верховного суду, складається з 20 членів, яких призначає король на 5 років.
У теперішній час Іспанська держава складається з сімнадцяти Автономних Співтовариств та двох міст Сеути та Мелільї, кожне з яких має статус автономії. Законодавча влада здійснюється Генеральними кортесами — парламентом, що складається з Сенату (265 депутатів) і Конгресу депутатів (350 депутатів).
Державний устрій | Федеративний (запроваджений Конституцією 1978 р.) |
Форма правління | Парламентська монархія |
Глава країни | Король, який є також головнокомандуючим збройними силами (Реальна влада належить Главі вищого виконавчого органу країни — Уряду, кандидатуру якого на затвердження парламенту вносить Король. Законодавча влада здійснюється Генеральними кортесами (парламентом)). |
Конституція | Ухвалена на загальнонаціональному референдумі 6 грудня 1978 року. |
Інститут Президента | Глава держави: Король Хуан Карлос I, вступив на трон 22.11.1975 р. після смерті генерала Франсіско Франко. Згідно з Конституцією, Король є символом єдності держави, арбітром і гарантом функціонування державних інститутів. |
Виконавча влада | Глава уряду: Хосе Луїс Родрігес Сапатеро — призначений 17 квітня 2004 р. за результатами перемоги на виборах 14 березня 2004 р. Іспанської соціалістичної робітничої партії. |
Релігія | Римо-католицька |
Населення | Кількість — проживає близько 44 млн осіб (приблизно 14 млн у містах) Середня густота населення — близько 90 осіб на 1 км² |
Державне свято | 12 жовтня — День іспанської нації (на честь дати відкриття Америки Христофором Колумбом) |
Територіально-адміністративний поділ | Іспанія складається з 17 автономій та 2 міст зі спеціальним статусом — Сеута та Мелілья. 17 автономій, своєю чергою, поділяються на провінції, загальна кількість яких складає 52. |
Валюта | Євро |
Членство в міжнародних організаціях
Іспанія є членом багатьох міжнародних організацій: СОТ, МБРР, ОБСЄ, МВФ, НАТО, ООН, МФЧХ, ОЕСР, РЄ, ЄКА, ЄМС, ЄС.
Міжнародні відносини
Економіка
Іспанія — розвинена індустріально-аграрна країна. За обсягом промислової продукції наприкінці XX ст. вона посідала 5-те місце в Європі та 8-ме — у світі.
Основні галузі промисловості: текстильна, харчова, металообробна, хімічна, суднобудування, машинобудування, туризм. Транспорт — залізничний, автомобільний, морський. Гол. порти: Картехена, Барселона, Більбао, Санта-Крус-де-Тенерифе, Таррагона й Валенсія.
Діють дві державні авіакомпанії — «Іберія» й «Авіадо», а також ряд невеликих приватних авіакомпаній. Авіарейси в Латинську Америку, США, Канаду, Японію, Північну Африку та країни Європи. Найзавантаженішим є аеропорт міста Палма на о. Мальорка. Інші великі аеропорти в Мадриді, Барселоні, Лас-Пальмасі (на о. Гран-Канарія), Малазі, Севільї та на о. Тенерифе.
Туризм
Туризм в Іспанії почав активно розвиватися в 1960-х роках, коли країна стала улюбленим місцем відпочинку туристів з інших європейських країн, особливо Великої Британії, Франції, Центральної й Північної Європи. 2007 року за даними Всесвітньої туристської організації Іспанія стала другою за відвідуваністю країною у світі після Франції. З 2010 року Іспанія знаходиться на 4-му місці за відвідуваністю після Франції, США та Китаю. 2015 року країну відвідали 69—70 мільйонів туристів, які витратили в Іспанії близько 60 мільярдів євро. У деяких частинах Іспанії (зокрема в Каталонії та у Країні Басків) навіть з'являються рухи проти туризму, оскільки іноді збитки від туристів перевищують прибутки.
Енергетика
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl5TDFCVE1qQmhibVJRVXpFd0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMVFVekl3WVc1a1VGTXhNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У 2010 році Іспанія стала світовим лідером у сфері сонячної енергетики, випередивши Сполучені Штати з величезною електростанцією під назвою La Florida поблизу Альварадо у Бадахосі. Іспанія також є головним виробником вітрової енергетики в Європі. У 2010 році її вітрові станції виробили 16,4% всієї електроенергії, виробленої в Іспанії. 9 листопада 2010 року вітрова енергія досягла історичного піку, покриваючи 53% попиту на електроенергію материка та генеруючи кількість енергії, еквівалентну кількості 14 ядерних реакторів. Також іншими джерелами відновлюваної енергії, що використовуються в Іспанії, є гідроелектростанції, біомаси та морська енергетика.
Адміністративний устрій
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZoTDBGMWRHOXViMjF2ZFhOZlkyOXRiWFZ1YVhScFpYTmZiMlpmVTNCaGFXNWZibTlmYm1GdFpYTXVjM1puTHpVd01IQjRMVUYxZEc5dWIyMXZkWE5mWTI5dGJYVnVhWFJwWlhOZmIyWmZVM0JoYVc1ZmJtOWZibUZ0WlhNdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxoTDBac1lXZGZiMlpmVTNCaGFXNHVjM1puTHpNMWNIZ3RSbXhoWjE5dlpsOVRjR0ZwYmk1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlE0TDBKaGJtUmxjbUZmWkdWZlFXNWtZV3gxWXlWRE15VkJSR0V1YzNabkx6STNjSGd0UW1GdVpHVnlZVjlrWlY5QmJtUmhiSFZqSlVNekpVRkVZUzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0TDBac1lXZGZiMlpmUVhKaFoyOXVMbk4yWnk4eU4zQjRMVVpzWVdkZmIyWmZRWEpoWjI5dUxuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5sTDBac1lXZGZiMlpmUVhOMGRYSnBZWE11YzNabkx6STNjSGd0Um14aFoxOXZabDlCYzNSMWNtbGhjeTV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRpTDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgwSmhiR1ZoY21salgwbHpiR0Z1WkhNdWMzWm5MekkzY0hndFJteGhaMTl2Wmw5MGFHVmZRbUZzWldGeWFXTmZTWE5zWVc1a2N5NXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJtTDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgweGhibVJmYjJaZlZtRnNaVzVqYVdGZkpUSTRiMlptYVdOcFlXd2xNamt1YzNabkx6STRjSGd0Um14aFoxOXZabDkwYUdWZlRHRnVaRjl2Wmw5V1lXeGxibU5wWVY4bE1qaHZabVpwWTJsaGJDVXlPUzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkwTDBac1lXZGZiMlpmUjJGc2FXTnBZUzV6ZG1jdk1qZHdlQzFHYkdGblgyOW1YMGRoYkdsamFXRXVjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV6TDBac1lXZGZiMlpmUlhoMGNtVnRZV1IxY21FbE1rTmZVM0JoYVc1ZkpUSTRkMmwwYUY5amIyRjBYMjltWDJGeWJYTWxNamt1YzNabkx6STJjSGd0Um14aFoxOXZabDlGZUhSeVpXMWhaSFZ5WVNVeVExOVRjR0ZwYmw4bE1qaDNhWFJvWDJOdllYUmZiMlpmWVhKdGN5VXlPUzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl3TDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgwTmhibUZ5ZVY5SmMyeGhibVJ6TG5OMlp5OHlOM0I0TFVac1lXZGZiMlpmZEdobFgwTmhibUZ5ZVY5SmMyeGhibVJ6TG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek13TDBac1lXZGZiMlpmUTJGdWRHRmljbWxoTG5OMlp5OHlObkI0TFVac1lXZGZiMlpmUTJGdWRHRmljbWxoTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV6TDBac1lXZGZiMlpmUTJGemRHbHNaVjloYm1SZlRHVWxRek1sUWpOdUxuTjJaeTh5T0hCNExVWnNZV2RmYjJaZlEyRnpkR2xzWlY5aGJtUmZUR1VsUXpNbFFqTnVMbk4yWnk1d2JtYz0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUwTDBac1lXZGZiMlpmUTJGemRHbHNaUzFNWVY5TllXNWphR0V1YzNabkx6STNjSGd0Um14aFoxOXZabDlEWVhOMGFXeGxMVXhoWDAxaGJtTm9ZUzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5sTDBac1lXZGZiMlpmUTJGMFlXeHZibWxoTG5OMlp5OHlOM0I0TFVac1lXZGZiMlpmUTJGMFlXeHZibWxoTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekprTDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgwSmhjM0YxWlY5RGIzVnVkSEo1TG5OMlp5OHlObkI0TFVac1lXZGZiMlpmZEdobFgwSmhjM0YxWlY5RGIzVnVkSEo1TG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJpTDBac1lXZGZiMlpmVEdGZlVtbHZhbUZmSlRJNGQybDBhRjlqYjJGMFgyOW1YMkZ5YlhNbE1qa3VjM1puTHpJMWNIZ3RSbXhoWjE5dlpsOU1ZVjlTYVc5cVlWOGxNamgzYVhSb1gyTnZZWFJmYjJaZllYSnRjeVV5T1M1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxqTDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgwTnZiVzExYm1sMGVWOXZabDlOWVdSeWFXUXVjM1puTHpJMmNIZ3RSbXhoWjE5dlpsOTBhR1ZmUTI5dGJYVnVhWFI1WDI5bVgwMWhaSEpwWkM1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkzTDBac1lXZGZiMlpmVFdWc2FXeHNZUzV6ZG1jdk1qZHdlQzFHYkdGblgyOW1YMDFsYkdsc2JHRXVjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUxTDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgxSmxaMmx2Ymw5dlpsOU5kWEpqYVdFdWMzWm5MekkzY0hndFJteGhaMTl2Wmw5MGFHVmZVbVZuYVc5dVgyOW1YMDExY21OcFlTNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJoTDBac1lXZGZiMlpmVG1GMllYSnlaUzV6ZG1jdk1qVndlQzFHYkdGblgyOW1YMDVoZG1GeWNtVXVjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlprTDBac1lXZGZRMlYxZEdFdWMzWm5MekkzY0hndFJteGhaMTlEWlhWMFlTNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Іспанія поділяється на 19 автономних областей: Андалусія, Арагон, Астурія, Балеарські острови, Країна Басків, Канарські острови, Кантабрія, Кастилія і Леон, Кастилія-Ла-Манча, Каталонія, Сеута, Естремадура, Галісія, Мадрид, Мелілья, Мурсія, Наварра, Ла-Ріоха, Валенсія, що поєднують 50 провінцій.
Населення
Демографія
Кількість населення — близько 46 млн осіб (приблизно 14 млн у містах), середня густота населення — близько 95 осіб на 1 км². Міське населення — 76 %.
Динаміка зміни чисельності населення, млн осіб:
- 1900 — 18,6;
- 1932 — 24,1;
- 1959 — 29,9;
- 1977 — 36,3;
- 1996 — 39,6;
- 2004 — 40,28;
- 2006 — 45,13;
- 2008 — 46,06;
- 2009 — 46,66.
Релігія
Католицизм є основною релігією населення Іспанії, існують громади протестантів різних течій. Поширений іслам (вихідці з Марокко та Африки загалом).
Найбільші міста
Культура
Мова
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZsTDFOd1lXbHVYMnhoYm1kMVlXZGxjeTV6ZG1jdk1qVXdjSGd0VTNCaGFXNWZiR0Z1WjNWaFoyVnpMbk4yWnk1d2JtYz0ucG5n.png)
Іспанська мова є офіційною на всій території Іспанії.
На території деяких автономних областей такий самий офіційний статус мають такі мови: у Країні Басків — баскська, у Валенсії та на Балеарських о-вах — каталанська (у Валенсії вона офіційно називається валенсійською), у Галісії — галісійська, у Каталонії — каталанська та окситанська (у формі аранської говірки) мови.
Мистецтво
У Фігерасі знаходиться Музей-театр Сальвадора Далі.
Корида
Кори́да (ісп. corrida de toros, tauromaquia, toreo) — найпоширеніша форма бою биків, традиційне іспанське видовище, що також практикується в деяких інших країнах. Суть кориди полягає у виконанні певної послідовності фігур із биком особливої породи, що зазвичай завершуються смертю бика. Історія кориди, можливо, сягає бронзової доби, до іберів, які населяли Піренейський півострів і які вважали бика священною твариною (збереглися наскельні зображення биків, яким декілька тисяч років). Ймовірно, первинне вбивство бика було ритуальним. Подібні церемонії існували та в інших середземноморських народів, зокрема в стародавніх греків. Відомо, що в Середньовіччя до битв із биком мали пристрасть Карл Великий, Альфонсо X Кастильський, Сід Кампеадор. До кінця XV століття, тобто часу завершення реконкісти і об'єднання Іспанії, корида стає розвагою шляхетних осіб. З биком б'ється кабальєро, лицар на коні. Ті, які ще нещодавно билися з маврами й готувалися зустріти смерть на полі бою, знову могли випробувати себе на арені. У XVI столітті без кориди не обходилася вже більшість великих свят. У Мадриді бої влаштовували на центральній площі, Пласа Майор, де відбувалися найважливіші для країни події, зокрема особливо важливі автодафе, а в дні святкувань коронацій королі виходили вітати народ. Корида в цей період естетизується та перетворюється на елемент культури.
Фламенко
Фламенко — народний іспанський пристрасний танець, який звуть також танцем закоханих. Фламенко — південноіспанський музичний, пісенний і танцювальний стиль, який склався в Андалусії в Середньовіччя. Спів і танець сольні, супроводжуються грою на гітарі, кастаньєтах. Виконавці фламенко називаються «байлаор» (танцюрист), «кантаор» (співак), «токаор» (гітарист). Ритм у фламенко звуть компас.
Спорт
Найпопулярніший вид спорту в Іспанії — футбол. Збірна Іспанії з футболу виграла чемпіонат Європи 2008, чемпіонат Європи 2012 й чемпіонат світу 2010. Провідні команди чемпіонату Іспанії та європейського футболу загалом: Реал Мадрид та Барселона.
Крім футболу, популярні велоспорт, баскетбол, теніс, гольф. Найвидатніші іспанські спортсмени останніх десятиліть: футболісти Ікер Касільяс, Хаві, Андрес Іньєста, Давид де Хеа, Фернандо Торрес, тенісисти Аранча Санчес Вікаріо і Рафаель Надаль, велогонщики Мігель Індурайн й Альберто Контадор, гольфісти Север'яно Баллестерос і Серхіо Гарсія, автогонщик Ферна́ндо Ало́нсо Ді́ас
Інше
Державне свято — 12 жовтня — День іспанської нації.
Державний прапор — складається з червоної, жовтої та червоної горизонтальних смуг із гербом посередині. Символічне значення кольорів цього прапора легенда пов'язує з його походженням. Відповідно до переказу, один із королів Арагону побажав мати свій прапор. Оглядаючи різні проєкти прапорів, він зупинився на одному з гладким золотим полем. Потім він велів подати келих свіжої крові тварин і, зануривши в нього два пальці, монарх провів ними по жовтому полотнищу, на якому вийшли дві червоні смуги. Згодом прапор Арагону став державним прапором всієї Іспанії. Після встановлення в 1938 році режиму Франка цей прапор став прапором Іспанії.
Державний герб — являє собою складну багаточастинну конструкцію, яка включає герби земель, що належали Короні.
Державний гімн Іспанії — «Марш гренадерів», або «Королівський марш». Уперше цей гімн прозвучав у 1910 році та постійно виконувався до квітня 1931 року, коли в Іспанії було скинуто монархію. Король Альфонс XIII був вигнаний, а партитуру «Королівського маршу» відправили до архіву. Але 17 липня 1942 року Франко підписав декрет, відповідно до якого «Королівський марш» став національним гімном країни.
Українці в Іспанії
Див. також: Українська діаспора в Іспанії
- Про українців в Іспанії див. в статті «Українська Іспанія», газета «2000» № 35 (283) від 2 — 8 вересня 2005 р.
- Стаття «Іспанія — гарна мачуха. Сповідь небайдужого українського емігранта» в газеті «Україна Молода», № 045 від 11 березня 2006 р. [ 11 червня 2008 у Wayback Machine.]
Див. також
Примітки
- Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero [ 26 березня 2019 у Wayback Machine.]. Статистика чисельності населення Національний інститут статистики Іспанії (оновлення населення).
- УКРАЇНСЬКИЙ ПРАВОПИС 1928. resource.history.org.ua. Процитовано 9 серпня 2022.
- Iberia vs Hispania: Origen etimológico. оригіналу за 27 December 2016.
- 572 millones de personas hablan español, cinco millones más que hace un año, y aumentarán a 754 millones a mediados de siglo. www.cervantes.es. Архів оригіналу за 9 грудня 2012. Процитовано 9 травня 2020.
- La Constitución española de 1978. Título preliminar (іспанською) . Página oficial del Congreso de los Diputados. оригіналу за 27 жовтня 2017. Процитовано 30 вересня 2017.
- Whitehouse, Mark (6 листопада 2010). Number of the Week: $10.2 Trillion in Global Borrowing. The Wall Street Journal (англійською) . оригіналу за 20 листопада 2017.
- Henley, Peter H.; Blokker, Niels M. (PDF). Melbourne Journal of International Law. 14: 568. Архів оригіналу (PDF) за 8 травня 2019. Процитовано 23 жовтня 2018.
Spain’s peculiar but seemingly secure position within the G20 also appears to have facilitated their greater participation in the G20’s work: Spain is the only outreach participant to have made policy commitments comparable to those of G20 members proper at summits since Seoul. Spain therefore appears to have become a de facto member of the G20.
- Питер, Лоуренс (5 серпня 2017). . BBC Русская служба (брит.). Архів оригіналу за 11 лютого 2018. Процитовано 10 січня 2018.
- Іспанія лідер у сфері сонячної енергетики. npr.com (Англійська) .
- . web.archive.org. 20 жовтня 2021. Процитовано 17 червня 2024.
- [[https://web.archive.org/web/20170117120711/http://www/ Архівовано 17 січня 2017 у Wayback Machine.].[недоступне посилання з серпня 2019; «Official Population Figures of Spain. Population on the 1 January 2009»][недоступне посилання](англ.)
Джерела та література
- Amadó, Ramón Ruiz. Spain [ 16 вересня 2018 у Wayback Machine.] // The Catholic Encyclopedia. Vol. 14. New York: Robert Appleton Company, 1912.
- Волкова Г. И. Политическая история Испании 20 века: Учеб. пособие / Г. И. Волкова, А. В. Дементьев. — Москва: Высшая школа, 2005. — 192 с. — (20 век. Политическая история мира). — ISBN 5-06-005375-X
- Годлевська В. Ю. Перехід від авторитаризму до демократичного суспільства в Іспанії (1960—1982 роки): монографія / Годлевська В. Ю. ; МОН України ; Вінниц. нац. техн. ун-т. — Вінниця: ВНТУ, 2009. — 160 с. —
- Знайомтеся: Іспанія (Conozca Espana): навч. посіб. / В. М. Кожемяко. — Київ: Київський ун-т ім. Б. Грінченка, 2011. — 116 с.
- Зовнішня політика Іспанії на початку XXI століття: монографія / К. О. Федорова. — Варшава: Diamond trading tour, 2014. — 100 с. — .
- Чума Б. Влада і касикізм в Іспанії часу Реставрації (1875—1923 рр.) у світлі сучасної іспанської історіографії // Вісник Львівського університету ім. Івана Франка: збірник наукових праць / Львівський національний університет ім. Івана Франка. — Львів, 2011. — С. 252—272. — (Серія історична ; Вип. 46). — ISSN 2078-6107
- Phillips W.D. Jr; Phillips C.R. A Concise History of Spain. Cambridge University Press, 2016.
- Radcliff P.B. Modern Spain : 1808 to the Present. Wiley Blackwell, 2017.
Посилання
- Урядові:
- e-government Portal
- Casa Real.es [ 7 липня 2007 у Wayback Machine.] Spanish Royal Family
- La Moncloa.es [ 15 червня 2006 у Wayback Machine.] Prime Minister
- Congreso de los Diputados [ 1 жовтня 2007 у Wayback Machine.] Congress of Deputies
- Senate
- Ministerio de Asuntos Exteriores Ministry of Foreign Affairs
- Agencia Estatal de Administración Tributaria [ 16 грудня 2008 у Wayback Machine.] Tax Agency
- National Institute of Statistics
- Інформаційно-публіцистичні:
- from the United States Department of State
- Country Study [ 9 серпня 2008 у Wayback Machine.] from the U.S. Library of Congress (December 1988)
- from UCB Libraries GovPubs
- satellite images, relief maps, outlines and themed maps of Spanish autonomous communities, provinces and municipalities
Атлантичний океан | Біскайська затока | ![]() ![]() |
![]() | ![]() | Балеарське море |
Атлантичний океан | ![]() Гібралтарська протока Альборанське море | Середземне море |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Ispaniya znachennya Ispa niya isp Espana MFA esˈpaɲa vid lat Hispania oficijno Koroli vstvo Ispa niya isp Reino de Espana za pravopisom 1928 roku Espa niya derzhava na pivdennomu zahodi Yevropi iz zamorskimi teritoriyami cherez Gibraltarsku protoku ta Atlantichnij okean Yiyi kontinentalna yevropejska teritoriya zajmaye bilshu chastinu Pirenejskogo pivostrova Do skladu krayini takozh vhodyat dva arhipelagi Pitiuzki ostrovi v Seredzemnomu mori i Kanarski ostrovi bilya uzberezhzhya Afriki v Atlantichnomu okeani Afrikanski anklavi Seuta Melilya ta Penon de Veles de la Gomera roblyat Ispaniyu yedinoyu yevropejskoyu krayinoyu yaka maye fizichnij kordon z afrikanskoyu krayinoyu Marokko Kilka nevelikih ostroviv v Alboranskomu mori takozh ye chastinoyu teritoriyi Ispaniyi Materikova chastina krayini omivayetsya Seredzemnim morem na pivdni ta shodi za vinyatkom nevelikoyi suhoputnoyi mezhi z Gibraltarom na pivnochi ta pivnichnomu shodi mezhuye z Franciyeyu 623 km ta Andorroyu 63 7 km na zahodi z Portugaliyeyu 1214 km ta Atlantichnim okeanom Korolivstvo Ispaniya isp Reino de EspanaPrapor GerbDeviz Plus Ultra latin She dali Gimn Marcha Real Korolivskij gimn source source track track track track track track track track track track track track track track track Roztashuvannya IspaniyiStolicya ta najbilshe misto Madrid 40 23 pn sh 3 43 zh d country H G OOficijni movi ispanskaForma pravlinnya unitarna parlamentska konstitucijna monarhiya Korol Filip VI Prem yer ministr Pedro SanchesFormuvannya De fakto 20 sichnya 1479 9 chervnya 1715 persha konstituciya 19 bereznya 1812 chinna konstituciya 29 grudnya 1978 vstup do NATO 30 travnya 1982 Vstup do YeS 1 sichnya 1986Plosha Zagalom 504 645 km 51 Vnutr vodi 1 04 Naselennya ocinka 2021 47 500 000 30 Gustota 95 15 km 112 VVP PKS 2019 r ocinka Povnij 1 566 777 mln 16 Na dushu naselennya 40 139 30 ILR 2020 0 884 duzhe visokij 27 Valyuta Yevro a href wiki D0 9A D0 BB D0 B0 D1 81 D0 B8 D1 84 D1 96 D0 BA D0 B0 D1 86 D1 96 D1 8F D0 B2 D0 B0 D0 BB D1 8E D1 82 ISO 4217 title Klasifikaciya valyut ISO 4217 EUR a Chasovij poyas CET UTC 1 Kodi ISO 3166 ES ESP 724Domen esTelefonnij kod 34Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Ispaniya Z teritoriyeyu plosheyu 505 990 km Ispaniya ye najbilshoyu krayinoyu Pivdennoyi Yevropi drugoyu za velichinoyu krayinoyu Zahidnoyi Yevropi ta Yevropejskogo Soyuzu ta chetvertoyu za rozmirom krayinoyu Yevropejskogo kontinentu Z naselennyam u ponad 46 mln osib Ispaniya ye 4 yu za kilkistyu naselennya krayinoyu Yevropejskogo Soyuzu Stolicya krayini Madrid sered inshih vazhlivih megapolisiv Barselona Valensiya Sevilya Saragosa Malaga ta Bilbao Suchasni lyudi vpershe pribuli na Pirenejskij pivostriv blizko 35 tisyach rokiv tomu Iberska kultura razom iz finikijskimi davnogreckimi keltskimi ta karfagenskimi poselennyami rozvivalis na pivostrovi do tih pir poki vin ne potrapiv pid vladu Rimskoyi respubliki blizko 200 roku do n e pislya chogo region buv rozdilenij na 2 rimski provinciyi Blizhnya Ispaniya ta Dalnya Ispaniya Nazva Ispaniya zasnovana na ranishij finikijskij nazvi Sp a n abo Spania Naprikinci isnuvannya Zahidnoyi Rimskoyi imperiyi germanski pleminni konfederaciyi yaki migruvali z Centralnoyi Yevropi vtorglisya do Pirenejskogo pivostrova i stvorili vidnosno nezalezhni korolivstva u zahidnih provinciyah vklyuchayuchi plemena sveviv alaniv ta vandaliv Ureshti resht vestgoti nasilno ob yednali vsi nezalezhni teritoriyi pivostrova vklyuchayuchi vizantijsku provinciyu u Vestgotskomu korolivstvi yake bilsh mensh ob yednalo politichno cerkovno j yuridichno vsi kolishni rimski provinciyi ta korolivstva nastupniki togo sho todi bulo zadokumentovano yak Rimska Ispaniya Na rannih etapah suchasnogo periodu Ispaniya keruvala odniyeyu z najbilshih imperij v istoriyi yaka bula takozh odniyeyu z najpershih svitovih imperij zalishivshi veliku kulturnu ta movnu spadshinu yaka vklyuchaye ponad 570 miljoniv yaki zrobili ispansku movu drugoyu za kilkistyu nosiyiv movoyu u sviti pislya kitajskoyi mandarinskoyi Pid chas Zolotoyi dobi krayina perezhila rozvitok mistectva rezultatom yakogo stala poyava bagatoh vidomih hudozhnikiv yak ot Diyego Velaskes El Greko tosho Najvidomishij ispanskij literaturnij tvir Don Kihot takozh bulo opublikovano pid chas danoyi dobi V Ispaniyi znahoditsya tretya za velichinoyu kilkist ob yektiv svitovoyi spadshini YuNESKO Ispaniya svitska predstavnicka demokratiya ta konstitucijna monarhiya z korolem Filipom VI u statusi golovi derzhavi Ispaniya rozvinena krayina z visokim rivnem dohodu chetvertim za rozmirom nominalnim VVP Krayina ye chlenom Organizaciyi Ob yednanih Nacij Yevropejskogo Soyuzu Yevrozoni Radi Yevropi Seredzemnomorskogo soyuzu Pivnichnoatlantichnogo alyansu Organizaciyi ekonomichnogo spivrobitnictva ta rozvitku Shengenskoyi Zoni Svitovoyi Organizaciyi Torgivli ta bagatoh inshih mizhnarodnih organizacij Ne buduchi oficijnim chlenom Ispaniya ye postijnim sposterigachem samitiv Velikoyi dvadcyatki beruchi uchast u kozhnomu z nih sho de fakto robit yiyi chastinoyu grupi EtimologiyaAlegoriya Ispaniyi Skulptura na frontoni Nacionalnoyi biblioteki Ispaniyi robota en Pohodzhennya samonazvi Espana a otzhe i pohidnih vid nogo ye diskusijnim Davnorimska nazva Iberiyi Hispania mozhe pohoditi vid termina Hesperia yakim rimlyani poetichno nazivali Ispaniyu Same slovo Hesperia pohodit vid greckogo Esperia tobto zahidna krayina krayina soncya yake sidaye tak greki nazivali Italiyu Rimlyani perenesli cyu nazvu na Ispaniyu oskilki vona mistitsya she dali na zahid vid yihnoyi krayini Insha versiya pohodzhennya vid punichnogo slova Ispanihad yake oznachaye krayina krolikiv abo kraj okolicya vid togo sho Ispaniya roztashovana na krayu Seredzemnomorskogo regionu Ye takozh versiya baskskogo pohodzhennya vid slova Ezpanna tobto kraj mezha oskilki Ispaniya ye pivdennim krayem Yevropi Gumanist Antonio de Nebriha zaproponuvav versiyu pohodzhennya vid iberijskogo slova Hispalis yake oznachaye misto zahidnogo svitu stverdzhuye sho korin span pohodit vid finikijskogo slova spy sho oznachaye kuvati metali Takim chinom i spn ya oznachatime kraj de kuyut metali Aldabe Gromadskij centr Kovalska vulicya Vitoriya GastejsGeografiyaDokladnishe Geografiya Ispaniyi Geologiya Ispaniyi Gidrogeologiya Ispaniyi ta Sejsmichnist Ispaniyi Mapa Ispaniyi Ispaniya pivdennoyevropejska krayina Vona zajmaye p yat shostih Pirenejskogo pivostrova Balearski ta Pitiuzki ostrovi v Seredzemnomu mori ta Kanarski ostrovi v Atlantichnomu okeani Pirenejski gori vazhkodostupni ta izolyuyut Ispaniyu vid inshih yevropejskih krayin krim Portugaliyi yaka zajmaye zahidnu chastinu pivostrova Za teritoriyeyu Ispaniya ye chetvertoyu krayinoyu v Yevropi pislya Rosiyi Ukrayini ta Franciyi i ye drugoyu za velichinoyu v Yevropejskomu Soyuzi Ispaniya omivayetsya Seredzemnim morem j Atlantichnim okeanom Po suhodolu Ispaniya mezhuye z Portugaliyeyu na zahodi spilnij kordon 1214 km z Franciyeyu po grebenyah Pirenejskih gir 623 km z Andorroyu 63 7 km z Gibraltarom 1 2 km z Marokko m Seuta 6 3 km m Melilya 9 6 km Relyef krayini Najvisha gora Ispaniyi Tejde Relyef Ispaniyi riznomanitnij tut panivnu rol vidigrayut sistemi girskih hrebtiv i visokogirnih ploskogir yiv Ploskogir ya ta gori stanovlyat blizko 90 yiyi teritoriyi Majzhe polovinu poverhni krayini zajmaye velike najbilshe v Yevropi visokogirne ploskogir ya Meseta z serednoyu zavvishki 660 m nad rivnem morya Meseta vidriznyayetsya cherguvannyam plato visotnih brilovih hrebtiv i girskih ulogovin Centralna Kordilyera podilyaye Mesetu na dvi chastini pivnichnu ta pivdennu Velika chastina teritoriyi Ispaniyi roztashovana na visoti blizko 700 m Ce druga za visotoyu krayina v Yevropi pislya Shvejcariyi Relyefna karta Pirenejskogo pivostrova Na pivnochi Mesetu obramlyayut potuzhni Kantabrijski gori yaki prostyaglisya vzdovzh uzberezhzhya Biskajskoyi zatoki na 600 km izolyuyuchi vnutrishni rajoni krayini vid vplivu morya U yihnij centralnij chastini znahoditsya girskij masiv Pikos de Europa z ispanskoyi Piki Yevropi z visotami do 2648 m Ci gori alpijskogo tipu skladeni perevazhno vidkladami kam yanovugilnogo periodu vapnyakami kvarcitami piskovikami Kantabrijski gori orografichne ta tektonichne prodovzhennya najpotuzhnishoyi girskoyi sistemi Ispaniyi Pireneyiv Pireneyi yavlyayut soboyu kilka paralelnih hrebtiv yaki prostyagayutsya iz zahodu na shid na 450 km Ce odin iz najvazhkodostupnishih girskih rajoniv Yevropi Hocha v serednomu yihnya visota ne duzhe velika trohi bilshe 2500 m ale voni ne mayut potribnoyi kilkosti zruchno roztashovanih i dostupnih perevaliv Usi ci perevali roztashovani na visoti 1500 2000 m tomu zaliznici yaki jdut z Ispaniyi v inshi krayini obhodyat Pireneyi iz zahodu ta shodu Najshirsha ta najvisha chastina gir centralna tut znahoditsya yihnya golovna vershina pik Aneto yakij dosyagaye 3404 m Z pivnichnogo shodu do Meseti primikaye sistema Iberijskih gir maksimalna visota 2313 m Mizh shidnimi Pireneyami j Iberijskimi gorami prostyagayutsya nevisoki Katalonski gori pivdenni shili yakih ustupami obrivayutsya majzhe pered Seredzemnim morem Katalonski gori seredni visoti yakih 900 1200 m najbilsha vershina 1447 m prostyagayutsya uprodovzh 400 km majzhe paralelno beregu Seredzemnogo morya ta faktichno vidokremlyuyut vid nogo Dilyanki priberezhnih rivnin yaki rozrobleni v Mursiyi Valensiyi ta Kataloniyi j na pivnich vid do kordonu z Franciyeyu harakterizuyutsya visokoyu rodyuchistyu Ves pivdennij shid Pirenejskogo pivostrova zajnyatij yaka ye sistemoyu girskih masiviv i hrebtiv Kristalichnoyu vissyu yiyi stali gori Syerra Nevadi Za visotoyu voni postupayutsya v Yevropi tilki Alpam Yihnya vershina gora Mulasen yaka dosyagaye 3478 m najvisha tochka pivostrivnoyi Ispaniyi Hocha najvisha girska vershina Ispaniyi znahoditsya na ostrovi Tenerife Kanarski ostrovi ce vulkan Tejde visota yakogo dosyagaye 3718 m Yedina velika nizovina na pivdni krayini Na pivnichnomu shodi Ispaniyi v dolini richki Ebro rozkinulasya Menshih rozmiriv nizovini tyagnutsya vzdovzh Seredzemnogo morya Geologichna budova i korisni kopalini Golovne misce v geologichnij budovi Ispaniyi posidayut proterozojski ta paleozojski skladchasti kompleksi Iberijskoyi Meseti perekrittya na shid mezo kajnozojskim platformovim chohlom Na pivnochi Iberijska Meseta obramlyayetsya pivdennim krayem Pireneyiv na pivdni lancyugom Andaluzkih gir Betskoyi Kordilyeri V Iberijskij Meseti vidilyayutsya tri Pam yatnik vuglekopam Pivnichna ohoplyuye Kantabrijski j Iberijski gori vinikla na misci geosinklinalnogo vikonanogo mogutnimi terigennimi osidannyami karbonatno terigennimi vidkladennyami ta v Asturijskomu basejni parallicheskoyu vuglenosnoyu tovsheyu karbonu Osnovna skladchastist nalezhit do kincya karbonu asturijska faza Centralna zona yaka prostyagayetsya cherez Galisiyu ta Kastiliyu vidpovidaye starodavnomu geoantiklinalnomu pidnyattyu pronizanomu granitami velike znachennya mala tut kembrijska sardinska skladchastist Pivdenna geosinklinalna zona Syerra Morena skladena perevazhno produktami pidvodnogo vulkanizmu osnovnogo skladu ta vona sformuvala svoyu skladchastist u seredini devona platformovij chohol utvorenij karbonatnimi osadami basejn richki Ebro u nomu sposterigayutsya flishevi j molassovi tovshi yaki zaznali vplivu v oligoceni u pirenejsku fazu intensivnoyi skladchastosti skladayetsya z seriyi tektonichnih pokriviv peremishenih na pivnich Vnutrishni pokrivi skladeni zovnishni karbonatnimi j ulamkovimi porodami mezozoyu paleogenu ta Rozrobka rodovish korisnih kopalin Molochni richki Po pokladah korisnih kopalin a same cherez znachni ob yemi rudni rodovisha pov yazuyut iz paleozojskimi kompleksami j granitami na pivnochi ta pivdni Ispaniyi Najprimitnishij pivdennij rudnij poyas pritamannij dlya serednopaleozojskih efuzivno terrigennih tovsh i gercinskih granitiv Syerri Moreni ta Velvi Do nogo nalezhit kolchedanovi pokladi midi gidrotermalni rodovisha rtuti rudi svincyu j cinku Veliki rodovisha zaliznyaka v Galisiyi Asturiyi Leoni Biskajyi Santanderi Granadi ta piritiv u Velvi Sevilyi mensh znachni v Mursiyi j Asturiyi ci piriti mistyat do 10 midi Bagatyushi u sviti zapasi rtuti zoseredzheni v Almadeni Rodovisha svincevo cinkovih rud vidomi v provinciyah Haen Linares La Karolina ta Mursiya Kartahena Masarron a takozh u Santanderi i Rejnosa tosho Znachni zapasi uranovih rud za yakimi Ispaniya vhodit u 10 najbilshih svitovih postachalnikiv ta 2 ge misce v Yevropi Osnovni uranovi rodovisha znahodyatsya v provinciyah Salamanka ta Kaseres V Ispaniyi ye pokladi zolota sribla mish yaku margancyu Z nerudnih kopalin v Ispaniyi vidomi kalijni soli karnalit i silvinit yaki zalyagayut u dolini richki Ebro kaolin j apatit Miscevi energetichni resursi skladayutsya perevazhno iz zapasiv kam yanogo vugillya Vugilni basejni mistyat nevelike chislo plastiv maloyi potuzhnosti z velikimi uhilami silno dislokovanih sho utrudnyuye mehanizaciyu yihnye dobuvannya ta robit yih malorentabelnimi Blizko 90 vidobutku vugillya pripadaye na basejni Asturiyi Leona ta Palensiyi Klimat krayini Zavdyaki svoyemu geografichnomu polozhennyu klimatichni umovi v Ispaniyi vkraj riznomanitni Pirenejskomu pivostrovu pritamanni tri osnovni klimatichni tipi kontinentalnij okeanichnij i seredzemnomorskij ta she tri ne osnovnih ale viznachalnih klimatichnih zon girskogo alpijskogo ta subtropichnogo tipu Karta klimatichnih zon IspaniyiKarta seredno richnoyi kilkosti opadivKontinentalnij klimat Ohoplyuye bilshist pivostrova Ispaniyi vin formuyetsya zavdyaki unikalnomu roztashuvannyu samogo pivostrova ta prirodno klimatichnih osoblivostej Centralnoyi Meseti prileglih do cogo plato gir yak na shodi tak i na pivdni i vlastivostyami teritoriyi basejnu richki Ebro Kontinentalnij klimat harakterizuyetsya shirokim kolivannyam dobovih i sezonnih zmin u temperaturi nizkoyu kilkistyu ta neregulyarnistyu opadiv iz visokim rivnem viparovuvannya sho prizvodit do posushlivosti Serednorichna kilkist opadiv zagalom stanovit vid 300 do 640 mm na rik bilshist provincij regionu Meseti otrimuye blizko 500 mm na rik Na pivnochi Meseti Centralnogo plato j u basejni Ebro ye dva sezoni doshiv odin navesni kviten cherven a inshij voseni zhovten listopad Na pivdni Meseti vologi sezoni vesna j osin vesnoyu lishe odin misyac berezen a osinnij period zagalom poseredno vologij ale navit u ci vologi sezoni doshi tut neregulyarni ta netrivali Kontinentalni zimi proholodni v mezhah 1 C z silnim vitrom i visokoyu vologistyu nezvazhayuchi na nizkij riven opadiv Za vinyatkom girskih rajoniv pivnichnogo Iberijskih gir u holodni periodi moroz ta pidmerzannya ye poshirenim yavishem Lito teple ta bezhmarne serednya denna temperatura stanovit 21 C na pivnochi Meseti j iz 24 C do 27 C na pivdni Meseti a nichni temperaturi kolivayutsya vid 7 C do 10 C po vsij kontinentalnij zoni U basejni richki Ebro yakij znahoditsya na nizhchomu visotnomu rivni desho vidminni osoblivosti duzhe spekotno vlitku ta temperatura mozhe perevishuvati 40 C Vlitku zagalom na Centralnomu plato ta Meseti ta v basejni Ebro vologist najnizhcha za vinyatkom rajonu richki de nayavna visoka vologist Zelena Ispaniya Picos de Europa Okeanichnij klimat Perevazhaye v pivnichnij chastini krayini chasto nazivayut Zelena Ispaniya vid Pireneyiv do pivnichno zahidnih rajoniv pivostrova i harakterizuyetsya vidnosno m yakoyu zimoyu teplim ale ne spekotnim litom ta zagalom ryasnimi opadami blizko 1000 mm za ves rik prichomu v najposushlivishi misyaci vishe 30 mm za rik Temperatura kolivayetsya neznachno yak na dobu tak i shosezonu u serednomu diapazoni vid 9 C u sichni do 21 C u lipni Strimuyuchij vpliv morskih atmosfernih yavish na uzberezhzhi chim dali v glib krayini ta vishe v gori pivnochi Iberijskogo pivostrova tim intensivnishi temperaturni kolivannya Blizkist do Atlantichnogo okeanu takozh vplivaye na kilkist opadiv tomu na shodi yih menshe anizh na okeanichnomu zahidnomu uzberezhzhi Voseni z zhovtnya po gruden najtrivalishij doshovij sezon a lipen najposushlivishij misyac Visoka vologist i perevazhayuchi frontalni morski vitri spriyayut formuvannyu klimatichnogo yavisha tumanu yakij ye zagalnoprijnyatoyu normoyu vzdovzh vsogo pivnichno zahidnogo uzberezhzhya ce yavishe ne tak chasto sposterigayetsya vseredini krayini zdebilshogo na neznachnih dilyankah ta blizhche do holodnoyi pori roku prichinoyu jogo vidsutnosti ye gori yaki stayut svoyeridnim bar yerom dlya proniknennya vologih cikloniv z boku morya chi okeanu Groza v IspaniyiPlyazh u Torremolinosi MalagaSeredzemnomorskij klimat Ohoplyuye teritoriyu yaka prostyagayetsya vid Andaluzkih rivnin majzhe ves pivden pivostrova uzdovzh usogo pivdennogo ta shidnogo uzberezhzhya krayini azh do Pireneyiv obmezhuyetsya girskimi hrebtami sho jdut paralelno uzberezhzhyu Seredzemnogo morya Zagalom period opadiv u comu regioni zoseredzhenij perevazhno naprikinci osinno zimovogo ciklu j u vesnyanu poru roku Doshi tut zchasta neregulyarni z jmovirnimi periodami posuhi Temperatura v seredzemnomorskij klimatichnij zoni visha nizh u kontinentalnih vnutrishnih rajonah Sezonni ta dobovi zmini temperaturi ne mayut znachnoyi amplitudi kolivan Temperatura povitrya v sichni zazvichaj u serednomu vid 10 C do 13 C u bilshosti rajoniv seredzemnomorskoyi zoni i lishe trishki proholodnishe na pivnichno shidnomu uzberezhzhi na pivnich vid Barseloni Vzimku temperatura v glib rivnin Andaluziyi takozh trohi nizhcha nizh na uzberezhzhi Serednya temperatura v lipni ta serpni vid 22 C do 27 C na uzberezhzhi i vid 29 C do 31 C u glib pivostrova cej zhe period vidznachayetsya ponizhenoyu vologistyu V seredzemnomorskij klimatichnij zoni nayavni znachni vitrovi potoki vitri Leveche zharki ta suhi shidni abo pivdenno shidni povitryani potoki yaki zarodzhuyutsya nad Pivnichnoyu Afrikoyu Epizodichno ci vitri inodi prinosyat z soboyu pishanij pil Sahari ci yavisha najchastishe vidbuvayutsya navesni j sprichineni raptovim yak pravilo netrivalim rizkim zrostannyam temperaturi v pusteli Kuler shidnij viter prihodit z boku Levantu nabirayuchi svoyu silu z pomizh ulogovin mizh girskimi formaciyami j Atlaskih gir u Pivnichnij Africi Ci shidni vitri ye viznachalnimi tomu sho formuyut osoblivosti seredzemnomorskogo klimatu v regioni oskilki voni poslablyuyut atmosfernu temperaturu ta pidvishuyut vologist Syera Nevada v berezni pivden IspaniyiLisi La Palmi Tri ne osnovni klimatichni zoni mayut menshu ploshu poshirennya vodnochas same voni formuyut osoblivosti osnovnih klimatichnih tipiv Ispaniyi v pevni chasovi periodi posushlivi chi doshovi rozu vitriv Girskij tip klimatu harakternij dlya tih chastin teritoriyi Ispaniyi sho lezhat na visotah ponad 2000 metriv zdebilshogo v provinciyah Tamteshnoyu osoblivistyu ye duzhe spekotne lito ta m yaka j holodna zima Duzhe suhij tip klimatu shozhij na pustelnij z nizkoyu kilkistyu opadiv do 150 mm na rik sposterigayetsya v ce odne z najsuhishih misc u Yevropi Najvishim tochkam Pirenej j Syerra Nevada sho ponad 3000 m harakterni alpijski klimatichni osoblivosti Kanarski ostrovi znahodyatsya v subtropichnomu poyasi Temperatura pomirna ta stabilna z 18 C do 24 C protyagom roku Sho stosuyetsya opadiv shidni ostrovi ye napivposushlivimi zahidni vologimi z deyakimi duzhe vologimi rajonami v j La Palmi jogo she nazivayut Laurisilva Krim togo na pivdennomu uzberezhzhi Seredzemnogo morya Malaga ta priberezhnij smuzi Granadi sposterigayetsya chastkove zmishannya seredzemnomorskogo ta subtropichnogo klimativ Gidrologiya krayini Karta richkovih basejniv Iberijskogo pivostrovaKanjon richki Tezhu Yak i gidrografiya v bud yakij inshij krayini V Ispaniyi vona viznachayetsya dvoma chinnikami klimatichnimi j geologichnimi relyef i pidzemni resursi osoblivostyami Bilshist Ispaniyi pidpadaye v zonu seredzemnomorskogo klimatu tak sho persha spilna risa dlya vsih richok silni posuhi ta nizkij potok Ce pravilo ne stosuyetsya richok mokroyi Ispaniyi na pivnochi ta pivnichnomu zahodi Centralne plato z jogo girskimi hrebtami j zapadinami ye viznachalnim dlya pivostrova ta nahilene v bik zahodu tomu bilshist jogo vodnih potokiv nesut svoyi vodi v comu napryamku ale ni Duero ni Taho ni yaki vpadayut v Atlantiku ne ye sudnoplavnimi Insha velika richka Gvadalkivir takozh teche v Atlantiku tilki nahilena v bik okeanu cherez ye yedina na pivostrovi ta j to lishe v nizhnij techiyi Richki bilshoyi chastini Ispaniyi mayut perevazhno doshove zhivlennya j rizki sezonni kolivannya stoku pri zimovo vesnyanomu jogo maksimumi ta minimumi litom koli veliki richki silno miliyut a bagato dribnih peresihayut Lishe na pivnochi j pivnichnomu zahodi richki povnovodni protyagom vsogo roku z vidnosno rivnomirnimi po sezonah vitratami vodi U Pireneyah Andaluskih gorah doshove zhivlennya richok dopovnyuyetsya snigovim Najbilshi richki basejnu Atlantichnogo okeanu Taho Duero Guadiana Gvadalkivir pomerezhani greblyami ta ye najbilshimi richkami pivostrova Do basejnu Seredzemnogo morya vidnosyatsya richki Ebro Hukar Segura Bilshist velikih richok peretinayut dilyanki z porogami sho razom iz yihnoyu litnoyu malovodnistyu pereshkodzhaye sudnoplavstvu Richki pivnochi Ispaniyi vikoristovuyutsya perevazhno v energetichnih cilyah a inshi golovnim chinom dlya shtuchnogo zroshuvannya na bagatoh richkah stvoreni regulyuyuchi vodoshovisha Bagato ozer rozkidano po teritoriyi Ispaniyi voni vsi riznogo pohodzhennya odni tektonichnogo ta vulkanichnogo pohodzhennya a inshi lodovikovogo ta karstovogo j navit zmishanogo pohodzhennya Ci ozera zdebilshogo neveliki roztashovani perevazhno v gorah Ebro z boku SaragosiKanal vid richki Tezhu do Segura Mala kilkistyu opadiv sprichinena seredzemnomorskim klimatom prizvela do oshadlivogo vikoristannya vodnih resursiv v Ispaniyi yak poverhnevih tak i pidzemnih Z davnih daven vodu retelno zbirali ta ekonomili oskilki vona neobhidna yak dlya zroshennya tak i dlya spozhivannya naselennyam Tomu she v davni chasi buli pobudovani veliki akveduki za chasiv Rimskoyi imperiyi v Segoviyi Meridi Tarragoni ta Barseloni a arabi zroshuvali svoyi sadi u Valensiyi Leridi ta v bilshij chastini silskoyi miscevosti Andaluziyi Krim togo voda vikoristovuyetsya yak rushijna sila dlya industriyi ta ekonomiki oposeredkovano abo bezposeredno za dopomogoyu elektriki V Ispaniyi bulo pobudovano bagato gidroelektrichnih vuzliv dlya nakopichennya energiyi ta pererozpodilu chastini vodnih resursiv Ce spriyalo yakisnomu spozhivannyu vodi v promislovosti ta bezperebijnomu postachannyu yiyi do velikih miskih aglomeracij Sho zh stosuyetsya Kanarskih ostroviv to tam pobudovano stanciyi peregonki z morskoyi vodi Zagalom mozhna skazati sho po vsomu ispanskomu Seredzemnomor yi tak chi inakshe ale vidchuvayetsya deficit u vodnih resursah u porivnyanni iz zonoyu Atlantiki Takim chinom deficit v ispanskomu Seredzemnomor yi stanovit blizko 5000 gm na rik a na Atlantichnomu ye nadlishok sho nablizhayetsya do 25 000 gm zdebilshogo cherez velikij potik richok do okeanu Takim chinom neobhidno bulo kompensuvati cej deficit Cogo domoglisya zavdyaki pobudovi grebel ta kanaliv na richci Tezhu sho polegshilo tyazhke stanovishe Levantu Z ciyeyi prichini j inshi veliki vodojmi zaznali tehnogennogo vplivu richki vikoristali dlya budivnictva grebel yaki peretvorili krayevidi richok yihnih ushelin na veliki ozera ta vodoshovisha Morya ta uzberezhzhya Plyazh u Torremolinosi MalagaIstoriyaDokladnishe Istoriya Ispaniyi Antichnist Vpershe lyudina z yavilasya na teritoriyi Ispaniyi v dobu paleolitu Teritoriyu Pirenejskogo pivostrova zaselili plemena iberijciv ta keltiv Pershi rozselilisya na pivnochi ta zahodi pivostrova drugi na shodi ta pivdni Zgodom pochavsya proces zmishannya keltskih ta iberskih plemen vnaslidok chogo z yavilisya plemena keltiberiv Teritoriya Ispaniyi stala odnim z osnovnih teatriv vijskovih dij pid chas Drugoyi Punichnoyi vijni Pivdennij shid Ispaniyi nalezhav Karfagenskij imperiyi Tam bulo zasnovano ukriplenu fortecyu Novij Karfagen U 209 r do n e rimlyani proveli uspishnu oblogu mista vnaslidok chogo zavolodili nim Zagalom u rezultati Drugoyi Punichnoyi vijni Rim zavolodiv bilshoyu chastinoyu Pirenejskogo pivostrova Teritoriya Ispaniyi nalezhala Rimu do V stolittya Za imperatora Oktaviana Avgusta Rimska Ispaniya podilyalasya na tri provinciyi Tarrakonsku Ispaniyu Luzitaniyu i Betiku Pislya smerti imperatora Feodosiya Velikogo teritoriya Ispaniyi vvijshla do skladu Zahidnoyi Rimskoyi imperiyi Provinciyi Rimskoyi Ispaniyi za Oktaviana Avgusta Visyachij budinok u misti Kuenka Kastiliya La ManchaVelike pereselennya narodiv Vestgotske korolivstvo Dokladnishe Vestgotske korolivstvo U V stolitti na teritoriyu Ispaniyi vtorglisya germanski plemena vestgotiv na choli z Teodorikom Vestgoti pidkorili Ispaniyu ta teritoriyu suchasnogo Pivdnya Franciyi Pislya zagibeli Zahidnoyi Rimskoyi imperiyi na cih zemlyah bulo utvoreno Vestgotske korolivstvo zi stoliceyu v Tuluzi 508 roku Tuluzu zahopili franki Pislya cogo stoliceyu korolivstva stala Narbonna Z 542 roku stoliceyu Vestgotiyi stav Toledo 585 roku vestgoti priyednali do svogo korolivstva zemli sveviv na pivnichnomu zahodi Pirenejskogo pivostrova Vestgotske korolivstvo pripinilo svoye isnuvannya u 718 roci pislya arabskogo zavoyuvannya Pirenejskogo pivostrova Arabska Ispaniya Dokladnishe Arabske zavoyuvannya Pirenejskogo pivostrova U 711 roci na pivdni Ispaniyi vidbulasya bitva pri Gvadalete Ce bulo pershe protistoyannya mizh arabami ta vestgotami U bitvi peremogli arabi vona stala pershoyu bitvoyu arabskogo zavoyuvannya Pirenejskogo pivostrova Do 718 roku vsya teritoriya Ispaniyi vvijshla do skladu arabskogo Halifatu Mechet sobor Kordovi Perebuvannya Ispaniyi pid vladoyu arabiv harakterizuvalosya rozvitkom kulturi Najviznachnishimi pam yatkami Arabskoyi Ispaniyi ye palac Algambra u Granadi ta Kordovska mechet piznishe perebudovana v sobor U X stolitti stolicya Arabskoyi Ispaniyi Kordova bula najbilshim mistom Yevropi z naselennyam 1 miljon osib Rekonkista Dokladnishe RekonkistaEtapi Rekonkisti Rekonkista isp Reconquista v perekladi z ispanskoyi oznachaye vidvoyuvannya Rekonkista ce proces vidvoyuvannya ispancyami svoyih zemel vid arabiv Pochalasya Rekonkista u 722 roci Todi vozhd nevelikogo plemeni asturijciv na pivnochi Ispaniyi Pelajo v bitvi pri Kovadonzi rozbiv arabske vijsko Pelajo stav pershim korolem Asturijskogo korolivstva Rekonkista vidbuvalasya duzhe povilnimi tempami yaksho arabi zavoyuvali Ispaniyu za 7 rokiv to ispanci vidvoyuvali svoyu krayinu azh za 700 rokiv Velikij vnesok u Rekonkistu vnis korol Kastiliyi Alfonso VI Horobrij U 1085 roci vin vidvoyuvav Toledo kolishnyu stolicyu Vestgotskogo korolivstva Takozh za chas jogo pravlinnya zavdyaki diyalnosti ispanskogo geroya Sida bulo vidvojovano Valensiyu 1212 roku v rezultati bitvi pri Las Navas de Tolosi bilsha chastina Pirenejskogo pivostrova bula vidvojovana 1236 roku bulo vidvojovano Kordovu Pislya cogo Rekonkista prizupinilasya na ponad 200 rokiv na teritoriyi Ispaniyi zalishilasya odna arabska derzhava Granadskij emirat Zavershilasya Rekonkista 2 sichnya 1492 roku koli vijska ispanskogo korolya Ferdinanda V vidvoyuvali Granadu Uchast u Rekonkisti brali ispanski vijskovo chernechi ordeni Alkantara Santyago ta inshi Derzhavi Pirenejskogo pivostrova Pid chas Rekonkisti na teritoriyi Pirenejskogo pivostrova z yavilisya dekilka derzhav deyakiz yakih poglinali svoyih poperednikiv Asturijske Galisijske Navarrske Leonske Kastilske ta Aragonske korolivstva U XIII stolitti Kastiliya ta Leon ob yednalisya v odnu derzhavu 1479 roku Kastiliya Leon ob yednalasya z Aragonom vnaslidok shlyubu kastilskoyi korolevi Izabelli ta aragonskogo princa Fernando v odnu derzhavu Ispaniyu Spilnim dlya derzhav Pirenejskogo pivostrova bula nayavnist odnogo tipu stanovo predstavnickogo organu vladi sho mav nazvu kortesi Ispaniya u XVI XVIII stolittyah 12 zhovtnya 1492 roku Hristofor Kolumb vidkriv nevidomij dosi dlya yevropejciv kontinent Ameriku Same todi pochavsya period najbilshogo pidnesennya mogutnosti ta bagatstva Ispaniyi Z 1516 roku Ispaniyeyu pravila dinastiya Gabsburgiv Razom zi Svyashennoyu Rimskoyu imperiyeyu Gabsburgi stanovili mogutnyu silu u Yevropi Odnim iz najmogutnishih koroliv Ispaniyi buv Felipe II Gabsburg Za jogo pravlinnya bula ukladena uniya z Portugaliyeyu ta pochalasya Niderlandska revolyuciya Pri comu u 1588 roci flot Filippa II Neperemozhna armada zaznav porazki u vijni z Angliyeyu Takozh za Filippa II vidbulasya bitva pri Lepanto u yakij flot Ispaniyi rozbiv osmanskij flot U XVII stolitti Ispaniya pochala vtrachati svoyu mic 1648 roku vid yednalisya Niderlandi 1668 roku Portugaliya 1700 roku pomer Karl II Zacharovanij ostannij iz dinastiyi Gabsburgiv na ispanskomu prestoli Todi pochalasya vijna za ispansku spadshinu v rezultati yakoyi do vladi prijshla francuzka dinastiya Burboniv sho pravit i dosi prote dinastichna uniya z Franciyeyu za umovami Utrehtskogo miru ukladena ne bula Ferdinand ta Izabella korol ta koroleva IspaniyiIspaniya u XIX stolitti U 1808 roci v Ispaniyu vtorgnuvsya Napoleon Bonapart Vnaslidok cogo korolem stav jogo brat Zhozef Bonapart 1813 roku bulo vidnovleno vladu ispanskih Burboniv U 1820 1823 rokah vidbulasya Ispanska revolyuciya pid provodom liberalnoyi burzhuaziyi Revolyuciya zaznala porazki zavdyaki intervenciyi Franciyi u 1823 roci U 1868 roci bula povalena z prestolu koroleva Izabella II Do vladi prijshov Amadej I yakij zriksya prestolu 1873 roku Pislya cogo bula progoloshena Persha Ispanska respublika Povernennya vladi Burboniv vidbulasya zavdyaki putchu generala Arsenio Martinesa Kamposa u 1874 roci Na Berlinskij konferenciyi 1884 1885 rokiv Ispaniya otrimala prava na okupaciyu ta administruvannya teritorij v rajoni ekvatorialnogo lisovogo poyasu v Africi zokrema na teritoriyi suchasnoyi Ekvatorialnoyi Gvineyi U 1898 roci vidbulasya Ispansko amerikanska vijna cherez yaku Ispaniya vtratila vsi svoyi koloniyi u Karibskomu mori Filippini ta Guam Cej konflikt takozh poklav kinec ispanskij kolonialnij imperiyi i dovershiv proces dekolonizaciyi Latinskoyi Ameriki Vtrata bagatoh teritorij i osoblivo Kubi yaku vvazhali chastinoyu Ispaniyi a ne koloniyeyu bula sprijnyata duzhe bolyuche Popri ce vtrata velikih kolonialnih volodin viyavilasya naprochud korisnoyu dlya Ispaniyi oskilki vtrativshi kolonialni volodinnya kapital pochav nadhoditi na rozvitok vlasnoyi krayini ta modernizaciyu ekonomiki Huan Karlos IIspaniya u XX XXI stolittyah U 1914 1918 ta 1939 1945 rokah vidbulisya dvi svitovi vijni u yakih Ispaniya dotrimuvalasya nejtralitetu U 1923 1930 rokah v Ispaniyi bula diktatura Primo de Riveri Pislya yiyi padinnya povaleno i vladu korolya Alfonsa XIII Progolosheno Drugu Ispansku respubliku Proti vladi respublikanciv vistupili nacionalisti na choli z Fransisko Franko Pochalasya Gromadyanska vijna u rezultati yakoyi pochalasya diktatura Franko Fransisko Franko U 1975 roci Fransisko Franko pomer Togo zh roku do vladi v Ispaniyi povernulasya dinastiya Burboniv Korolem stav Huan Karlos I onuk Alfonsa XIII Formoyu pravlinnya stala konstitucijna monarhiya Ispaniya vzyala demokratichnij vektor rozvitku 1982 roku krayina stala chlenom NATO u 1986 mu vstupila do Yevropejskih Spivtovaristv 19 chervnya 2014 roku monarh Huan Karlos zriksya prestolu na korist svogo sina Filipa VI U zhovtni 2017 roku vidbuvsya referendum pro nezalezhnist Kataloniyi Parlament Kataloniyi progolosuvav za odnostoronnye progoloshennya nezalezhnosti vid Ispaniyi Togo zh dnya Senat nadav povnovazhennya zaprovaditi pryame pravlinnya a prem yer ministr Rahoj rozpustiv katalonskij parlament i priznachiv novi vibori Zhodna krayina ne viznala Kataloniyu yak okremu derzhavu U chervni 2018 roku Kongres deputativ visloviv votum nedoviri Rahoyu ta zaminiv jogo na Pedro Sanchesa Z 2018 roku Ispaniya zitknulasya z institucijnoyu krizoyu navkolo povnovazhen Generalnoyi sudovoyi radi U sichni 2020 go pidtverdzheno poshirennya virusu COVID 19 v Ispaniyi sho prizvelo do skorochennya trivalosti zhittya bilsh nizh na rik U berezni 2021 roku Ispaniya stala shostoyu krayinoyu u sviti yaka uzakonila aktivnu evtanaziyu PolitikaDokladnishe ta Nacionalistichni ta regionalistski ruhi v Ispaniyi Derzhavnij ustrij Ispaniya konstitucijna monarhiya Forma pravlinnya parlamentska monarhiya Glavoyu derzhavi ye korol Filip VI korol Ispaniyi odnak realna vikonavcha vlada nalezhit prem yer ministru yakij ocholyuye uryad Ispaniya parlamentska monarhiya Konstituciya shvalena nacionalnim referendumom 6 grudnya 1978 r i nabrala chinnosti 29 grudnya 1978 r iz 13 zminami vnesenimi u 1992 r Z 1939 roku faktichno v krayini isnuvala diktatura fashistskogo tipu dovichnim glavoyu derzhavi buv Fransisko Franko Baamonde 1969 roku za propoziciyeyu Franko jogo nastupnikom na postu glavi derzhavi i majbutnim korolem Ispaniyi buv zatverdzhenij princ Huan Karlos de Burbon 22 listopada 1975 roku pislya smerti Franko vin vstupiv na korolivskij prestol Vidpovidno do Konstituciyi 1978 roku glavoyu derzhavi ye korol yakij maye lishe simvolichnu vladu Glava derzhavi Korol Ispaniyi Huan Karlos I Juan Carlos I privedenij do prisyagi 22 listopada 1975 roku Ispaniya ye socialno demokratichnoyu pravovoyu derzhavoyu formoyu pravlinnya yakoyi ye parlamentska monarhiya Stoliceyu derzhavi ye Madrid de znahoditsya Korol ta Uryad krayini Tut takozh roztashovani zakonodavchi organi Senat ta Kongres Deputativ ta organi sudovoyi vladi Zakonodavchu vladu zdijsnyuyut Generalni kortesi parlament yaki rozroblyayut i prijmayut zakoni sho pidlyagayut zatverdzhennyu korolem kontrolyuyut diyalnist uryadu Kortesi skladayutsya z dvoh palat Kongresu deputativ i Senatu Kongres deputativ skladayetsya ne mensh yak iz 300 ale ne bilsh yak iz 400 deputativ yaki obirayutsya naselennyam zagalnim pryamim i tayemnim golosuvannyam za sistemoyu proporcijnogo predstavnictva terminom na 4 roki Senat obirayetsya zagalnim pryamim i tayemnim golosuvannyam za mazhoritarnoyu sistemoyu terminom na 4 roki Vikonavchu vladu zdijsnyuye uryad na choli z golovoyu uryadu Golova uryadu priznachayetsya korolem pislya konsultacij iz politichnimi partiyami i golovami oboh palat parlamentu potim kandidatura golovi maye buti shvalena absolyutnoyu bilshistyu golosiv kongresu deputativ Golova uryadu maye praktichno prezidentski povnovazhennya Chleni uryadu yaki ye odnochasno i deputatami mozhut sumishuvati svoyu diyalnist na oboh posadah Kerivnik uryadu prem yer ministr Hose Luyis Rodriges Zapatero z 14 bereznya 2004 roku V administrativnomu plani krayina skladayetsya z 19 avtonomnih oblastej iz vlasnim predstavnictvom i parlamentom Konstituciya 1978 roku zakripila za okremimi regionami i nacionalnostyami krayini pravo na avtonomiyu v mezhah yedinoyi derzhavi Vishij konsultativnij organ uryadu Derzhavna rada yaka skladayetsya z 29 chleniv Najvishij sudovij organ Generalna rada sudovoyi vladi yakoyu keruye golova Verhovnogo sudu skladayetsya z 20 chleniv yakih priznachaye korol na 5 rokiv U teperishnij chas Ispanska derzhava skladayetsya z simnadcyati Avtonomnih Spivtovaristv ta dvoh mist Seuti ta Melilyi kozhne z yakih maye status avtonomiyi Zakonodavcha vlada zdijsnyuyetsya Generalnimi kortesami parlamentom sho skladayetsya z Senatu 265 deputativ i Kongresu deputativ 350 deputativ Derzhavnij ustrij Federativnij zaprovadzhenij Konstituciyeyu 1978 r Forma pravlinnya Parlamentska monarhiyaGlava krayini Korol yakij ye takozh golovnokomanduyuchim zbrojnimi silami Realna vlada nalezhit Glavi vishogo vikonavchogo organu krayini Uryadu kandidaturu yakogo na zatverdzhennya parlamentu vnosit Korol Zakonodavcha vlada zdijsnyuyetsya Generalnimi kortesami parlamentom Konstituciya Uhvalena na zagalnonacionalnomu referendumi 6 grudnya 1978 roku Institut Prezidenta Glava derzhavi Korol Huan Karlos I vstupiv na tron 22 11 1975 r pislya smerti generala Fransisko Franko Zgidno z Konstituciyeyu Korol ye simvolom yednosti derzhavi arbitrom i garantom funkcionuvannya derzhavnih institutiv Vikonavcha vlada Glava uryadu Hose Luyis Rodriges Sapatero priznachenij 17 kvitnya 2004 r za rezultatami peremogi na viborah 14 bereznya 2004 r Ispanskoyi socialistichnoyi robitnichoyi partiyi Religiya Rimo katolickaNaselennya Kilkist prozhivaye blizko 44 mln osib priblizno 14 mln u mistah Serednya gustota naselennya blizko 90 osib na 1 km Derzhavne svyato 12 zhovtnya Den ispanskoyi naciyi na chest dati vidkrittya Ameriki Hristoforom Kolumbom Teritorialno administrativnij podil Ispaniya skladayetsya z 17 avtonomij ta 2 mist zi specialnim statusom Seuta ta Melilya 17 avtonomij svoyeyu chergoyu podilyayutsya na provinciyi zagalna kilkist yakih skladaye 52 Valyuta YevroChlenstvo v mizhnarodnih organizaciyah Ispaniya ye chlenom bagatoh mizhnarodnih organizacij SOT MBRR OBSYe MVF NATO OON MFChH OESR RYe YeKA YeMS YeS Mizhnarodni vidnosini Zovnishnya politika IspaniyiPortugalsko ispanski vidnosiniEkonomikaDokladnishe Ekonomika Ispaniyi Div takozh Korisni kopalini Ispaniyi Istoriya osvoyennya mineralnih resursiv Ispaniyi Girnicha promislovist Ispaniyi Correos ta Spisok poshtovih kodiv Ispaniyi Div takozh Nacionalnij institut aerokosmichnoyi tehniki Ispaniya rozvinena industrialno agrarna krayina Za obsyagom promislovoyi produkciyi naprikinci XX st vona posidala 5 te misce v Yevropi ta 8 me u sviti Osnovni galuzi promislovosti tekstilna harchova metaloobrobna himichna sudnobuduvannya mashinobuduvannya turizm Transport zaliznichnij avtomobilnij morskij Gol porti Kartehena Barselona Bilbao Santa Krus de Tenerife Tarragona j Valensiya Diyut dvi derzhavni aviakompaniyi Iberiya j Aviado a takozh ryad nevelikih privatnih aviakompanij Aviarejsi v Latinsku Ameriku SShA Kanadu Yaponiyu Pivnichnu Afriku ta krayini Yevropi Najzavantazhenishim ye aeroport mista Palma na o Malorka Inshi veliki aeroporti v Madridi Barseloni Las Palmasi na o Gran Kanariya Malazi Sevilyi ta na o Tenerife Turizm Turizm v Ispaniyi pochav aktivno rozvivatisya v 1960 h rokah koli krayina stala ulyublenim miscem vidpochinku turistiv z inshih yevropejskih krayin osoblivo Velikoyi Britaniyi Franciyi Centralnoyi j Pivnichnoyi Yevropi 2007 roku za danimi Vsesvitnoyi turistskoyi organizaciyi Ispaniya stala drugoyu za vidviduvanistyu krayinoyu u sviti pislya Franciyi Z 2010 roku Ispaniya znahoditsya na 4 mu misci za vidviduvanistyu pislya Franciyi SShA ta Kitayu 2015 roku krayinu vidvidali 69 70 miljoniv turistiv yaki vitratili v Ispaniyi blizko 60 milyardiv yevro U deyakih chastinah Ispaniyi zokrema v Kataloniyi ta u Krayini Baskiv navit z yavlyayutsya ruhi proti turizmu oskilki inodi zbitki vid turistiv perevishuyut pributki Energetika Sonyachnij komples Solucar u Sanlukar La Major U 2010 roci Ispaniya stala svitovim liderom u sferi sonyachnoyi energetiki viperedivshi Spolucheni Shtati z velicheznoyu elektrostanciyeyu pid nazvoyu La Florida poblizu Alvarado u Badahosi Ispaniya takozh ye golovnim virobnikom vitrovoyi energetiki v Yevropi U 2010 roci yiyi vitrovi stanciyi virobili 16 4 vsiyeyi elektroenergiyi viroblenoyi v Ispaniyi 9 listopada 2010 roku vitrova energiya dosyagla istorichnogo piku pokrivayuchi 53 popitu na elektroenergiyu materika ta generuyuchi kilkist energiyi ekvivalentnu kilkosti 14 yadernih reaktoriv Takozh inshimi dzherelami vidnovlyuvanoyi energiyi sho vikoristovuyutsya v Ispaniyi ye gidroelektrostanciyi biomasi ta morska energetika Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij podil Ispaniyi ISPANIYa Avtonomni spilnoti Andalusiya Aragon Asturiya Balearski ostrovi Valensiya Galisiya Estremadura Kanarski ostrovi Kantabriya Kastiliya i Leon Kastiliya La Mancha Kataloniya Krayina Baskiv La Rioha Madrid Melilya Mursiya Navarra Seuta Atlantichnij okean Atlantichnij okean Biskajska zatoka Seredzemne more Andorra Portugaliya Franciya Ispaniya podilyayetsya na 19 avtonomnih oblastej Andalusiya Aragon Asturiya Balearski ostrovi Krayina Baskiv Kanarski ostrovi Kantabriya Kastiliya i Leon Kastiliya La Mancha Kataloniya Seuta Estremadura Galisiya Madrid Melilya Mursiya Navarra La Rioha Valensiya sho poyednuyut 50 provincij NaselennyaDemografiya Kilkist naselennya blizko 46 mln osib priblizno 14 mln u mistah serednya gustota naselennya blizko 95 osib na 1 km Miske naselennya 76 Dinamika zmini chiselnosti naselennya mln osib 1900 18 6 1932 24 1 1959 29 9 1977 36 3 1996 39 6 2004 40 28 2006 45 13 2008 46 06 2009 46 66 Religiya Dokladnishe Katolicka cerkva v Ispaniyi Katolicizm ye osnovnoyu religiyeyu naselennya Ispaniyi isnuyut gromadi protestantiv riznih techij Poshirenij islam vihidci z Marokko ta Afriki zagalom Najbilshi mista Dokladnishe mista IspaniyiKulturaMova Dokladnishe Movi Ispaniyi Poshirennya mov Ispaniyi Galisijska Asturleonska Ispanska Aragonska Katalonska Oksitanska Baskijska Ispanska mova ye oficijnoyu na vsij teritoriyi Ispaniyi Na teritoriyi deyakih avtonomnih oblastej takij samij oficijnij status mayut taki movi u Krayini Baskiv baskska u Valensiyi ta na Balearskih o vah katalanska u Valensiyi vona oficijno nazivayetsya valensijskoyu u Galisiyi galisijska u Kataloniyi katalanska ta oksitanska u formi aranskoyi govirki movi Mistectvo U Figerasi znahoditsya Muzej teatr Salvadora Dali Korida Kori da isp corrida de toros tauromaquia toreo najposhirenisha forma boyu bikiv tradicijne ispanske vidovishe sho takozh praktikuyetsya v deyakih inshih krayinah Sut koridi polyagaye u vikonanni pevnoyi poslidovnosti figur iz bikom osoblivoyi porodi sho zazvichaj zavershuyutsya smertyu bika Istoriya koridi mozhlivo syagaye bronzovoyi dobi do iberiv yaki naselyali Pirenejskij pivostriv i yaki vvazhali bika svyashennoyu tvarinoyu zbereglisya naskelni zobrazhennya bikiv yakim dekilka tisyach rokiv Jmovirno pervinne vbivstvo bika bulo ritualnim Podibni ceremoniyi isnuvali ta v inshih seredzemnomorskih narodiv zokrema v starodavnih grekiv Vidomo sho v Serednovichchya do bitv iz bikom mali pristrast Karl Velikij Alfonso X Kastilskij Sid Kampeador Do kincya XV stolittya tobto chasu zavershennya rekonkisti i ob yednannya Ispaniyi korida staye rozvagoyu shlyahetnih osib Z bikom b yetsya kabalyero licar na koni Ti yaki she neshodavno bilisya z mavrami j gotuvalisya zustriti smert na poli boyu znovu mogli viprobuvati sebe na areni U XVI stolitti bez koridi ne obhodilasya vzhe bilshist velikih svyat U Madridi boyi vlashtovuvali na centralnij ploshi Plasa Major de vidbuvalisya najvazhlivishi dlya krayini podiyi zokrema osoblivo vazhlivi avtodafe a v dni svyatkuvan koronacij koroli vihodili vitati narod Korida v cej period estetizuyetsya ta peretvoryuyetsya na element kulturi Flamenko Flamenko narodnij ispanskij pristrasnij tanec yakij zvut takozh tancem zakohanih Flamenko pivdennoispanskij muzichnij pisennij i tancyuvalnij stil yakij sklavsya v Andalusiyi v Serednovichchya Spiv i tanec solni suprovodzhuyutsya groyu na gitari kastanyetah Vikonavci flamenko nazivayutsya bajlaor tancyurist kantaor spivak tokaor gitarist Ritm u flamenko zvut kompas SportNajpopulyarnishij vid sportu v Ispaniyi futbol Zbirna Ispaniyi z futbolu vigrala chempionat Yevropi 2008 chempionat Yevropi 2012 j chempionat svitu 2010 Providni komandi chempionatu Ispaniyi ta yevropejskogo futbolu zagalom Real Madrid ta Barselona Krim futbolu populyarni velosport basketbol tenis golf Najvidatnishi ispanski sportsmeni ostannih desyatilit futbolisti Iker Kasilyas Havi Andres Inyesta David de Hea Fernando Torres tenisisti Arancha Sanches Vikario i Rafael Nadal velogonshiki Migel Indurajn j Alberto Kontador golfisti Sever yano Ballesteros i Serhio Garsiya avtogonshik Ferna ndo Alo nso Di asInsheDerzhavne svyato 12 zhovtnya Den ispanskoyi naciyi Derzhavnij prapor skladayetsya z chervonoyi zhovtoyi ta chervonoyi gorizontalnih smug iz gerbom poseredini Simvolichne znachennya koloriv cogo prapora legenda pov yazuye z jogo pohodzhennyam Vidpovidno do perekazu odin iz koroliv Aragonu pobazhav mati svij prapor Oglyadayuchi rizni proyekti praporiv vin zupinivsya na odnomu z gladkim zolotim polem Potim vin veliv podati kelih svizhoyi krovi tvarin i zanurivshi v nogo dva palci monarh proviv nimi po zhovtomu polotnishu na yakomu vijshli dvi chervoni smugi Zgodom prapor Aragonu stav derzhavnim praporom vsiyeyi Ispaniyi Pislya vstanovlennya v 1938 roci rezhimu Franka cej prapor stav praporom Ispaniyi Derzhavnij gerb yavlyaye soboyu skladnu bagatochastinnu konstrukciyu yaka vklyuchaye gerbi zemel sho nalezhali Koroni Derzhavnij gimn Ispaniyi Marsh grenaderiv abo Korolivskij marsh Upershe cej gimn prozvuchav u 1910 roci ta postijno vikonuvavsya do kvitnya 1931 roku koli v Ispaniyi bulo skinuto monarhiyu Korol Alfons XIII buv vignanij a partituru Korolivskogo marshu vidpravili do arhivu Ale 17 lipnya 1942 roku Franko pidpisav dekret vidpovidno do yakogo Korolivskij marsh stav nacionalnim gimnom krayini Ukrayinci v IspaniyiDiv takozh Ukrayinska diaspora v Ispaniyi Pro ukrayinciv v Ispaniyi div v statti Ukrayinska Ispaniya gazeta 2000 35 283 vid 2 8 veresnya 2005 r Stattya Ispaniya garna machuha Spovid nebajduzhogo ukrayinskogo emigranta v gazeti Ukrayina Moloda 045 vid 11 bereznya 2006 r 11 chervnya 2008 u Wayback Machine Div takozhSpisok ssavciv IspaniyiPrimitkiCifras oficiales de poblacion resultantes de la revision del Padron municipal a 1 de enero 26 bereznya 2019 u Wayback Machine Statistika chiselnosti naselennya Nacionalnij institut statistiki Ispaniyi onovlennya naselennya UKRAYiNSKIJ PRAVOPIS 1928 resource history org ua Procitovano 9 serpnya 2022 Iberia vs Hispania Origen etimologico originalu za 27 December 2016 572 millones de personas hablan espanol cinco millones mas que hace un ano y aumentaran a 754 millones a mediados de siglo www cervantes es Arhiv originalu za 9 grudnya 2012 Procitovano 9 travnya 2020 La Constitucion espanola de 1978 Titulo preliminar ispanskoyu Pagina oficial del Congreso de los Diputados originalu za 27 zhovtnya 2017 Procitovano 30 veresnya 2017 Whitehouse Mark 6 listopada 2010 Number of the Week 10 2 Trillion in Global Borrowing The Wall Street Journal anglijskoyu originalu za 20 listopada 2017 Henley Peter H Blokker Niels M PDF Melbourne Journal of International Law 14 568 Arhiv originalu PDF za 8 travnya 2019 Procitovano 23 zhovtnya 2018 Spain s peculiar but seemingly secure position within the G20 also appears to have facilitated their greater participation in the G20 s work Spain is the only outreach participant to have made policy commitments comparable to those of G20 members proper at summits since Seoul Spain therefore appears to have become a de facto member of the G20 Piter Lourens 5 serpnya 2017 BBC Russkaya sluzhba brit Arhiv originalu za 11 lyutogo 2018 Procitovano 10 sichnya 2018 Ispaniya lider u sferi sonyachnoyi energetiki npr com Anglijska web archive org 20 zhovtnya 2021 Procitovano 17 chervnya 2024 https web archive org web 20170117120711 http www Arhivovano17 sichnya 2017 u Wayback Machine nedostupne posilannya z serpnya 2019 Official Population Figures of Spain Population on the 1 January 2009 nedostupne posilannya angl Dzherela ta literaturaAmado Ramon Ruiz Spain 16 veresnya 2018 u Wayback Machine The Catholic Encyclopedia Vol 14 New York Robert Appleton Company 1912 Volkova G I Politicheskaya istoriya Ispanii 20 veka Ucheb posobie G I Volkova A V Dementev Moskva Vysshaya shkola 2005 192 s 20 vek Politicheskaya istoriya mira ISBN 5 06 005375 X Godlevska V Yu Perehid vid avtoritarizmu do demokratichnogo suspilstva v Ispaniyi 1960 1982 roki monografiya Godlevska V Yu MON Ukrayini Vinnic nac tehn un t Vinnicya VNTU 2009 160 s ISBN 978 966 641 318 8 Znajomtesya Ispaniya Conozca Espana navch posib V M Kozhemyako Kiyiv Kiyivskij un t im B Grinchenka 2011 116 s Zovnishnya politika Ispaniyi na pochatku XXI stolittya monografiya K O Fedorova Varshava Diamond trading tour 2014 100 s ISBN 83 64652 42 4 Chuma B Vlada i kasikizm v Ispaniyi chasu Restavraciyi 1875 1923 rr u svitli suchasnoyi ispanskoyi istoriografiyi Visnik Lvivskogo universitetu im Ivana Franka zbirnik naukovih prac Lvivskij nacionalnij universitet im Ivana Franka Lviv 2011 S 252 272 Seriya istorichna Vip 46 ISSN 2078 6107 Phillips W D Jr Phillips C R A Concise History of Spain Cambridge University Press 2016 Radcliff P B Modern Spain 1808 to the Present Wiley Blackwell 2017 PosilannyaIspaniya u sestrinskih VikiproyektahCitati u Vikicitatah Novini u Vikinovinah Ispaniya u Vikimandrah Ispaniya u Vikishovishi Uryadovi e government Portal Casa Real es 7 lipnya 2007 u Wayback Machine Spanish Royal Family La Moncloa es 15 chervnya 2006 u Wayback Machine Prime Minister Congreso de los Diputados 1 zhovtnya 2007 u Wayback Machine Congress of Deputies Senate Ministerio de Asuntos Exteriores Ministry of Foreign Affairs Agencia Estatal de Administracion Tributaria 16 grudnya 2008 u Wayback Machine Tax Agency National Institute of Statistics Informacijno publicistichni from the United States Department of State Country Study 9 serpnya 2008 u Wayback Machine from the U S Library of Congress December 1988 from UCB Libraries GovPubs satellite images relief maps outlines and themed maps of Spanish autonomous communities provinces and municipalitiesAtlantichnij okean Biskajska zatoka Franciya Andorra Portugaliya Balearske moreAtlantichnij okean Gibraltar Gibraltarska protoka Alboranske more Seredzemne more