Цю сторінку запропоновано перейменувати на Ізабелла II. Можливо, її поточна назва не відповідає нормам української мови або . Пояснення причин і обговорення — на сторінці . |
Ізабела II (ісп. Isabel II; 10 жовтня 1830, Мадрид, Іспанія — 9 квітня 1904, Париж, Франція) — королева Іспанії (з 1833 року, з 1837 — перший конституційний монарх країни), дочка Фернандо VII і Марії Христини Неаполітанської.
Ізабела II ісп. Isabel II | |
---|---|
![]() | |
Королева Іспанії | |
Правління | 1833-1868 |
Попередник | Фернандо VII |
Наступник | Амадей I |
Біографічні дані | |
Імена | ісп. María Isabel Luisa de Borbón |
Релігія | католицизм |
Народження | 10 жовтня 1830[1][2][…] Мадрид, Іспанія[4][2] |
Смерть | 9 квітня 1904[1][3][2] (73 роки) Париж, Франція[4][2] |
Поховання | Ескоріал, Іспанія |
Чоловік | Франсіско де Асіс Бурбон |
Діти | Ізабелла, Альфонс, Марія, Еулаліа |
Династія | Бурбони |
Батько | Фернандо VII |
Мати | Марія-Христина Бурбон-Сицилійська |
Нагороди | |
![]() | |
![]() | |
|
Ранні роки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5oTDBsellXSmxiRjlKU1NVeVExOXVhU1ZETXlWQ01XRXVhbkJuTHpFNE5YQjRMVWx6WVdKbGJGOUpTU1V5UTE5dWFTVkRNeVZDTVdFdWFuQm4uanBn.jpg)
Принцеса Ізабелла народилася 10 жовтня 1830 року в Королівському палаці Мадрида та була старшою дитиною короля Фернандо VII та королеви Марії Крістіни. У перші роки принцесою опікувалася гувернантка .
29 вересня 1833 року король Фернандо помер. Трирічна Ізабела була проголошена королевою Іспанії, оскільки її батько видав , якою скасував дію в Іспанії салічного права, за яким престол міг успадковувати тільки чоловік. Регенткою при малолітній королеві призначили її матір — Марію Крістіну.
Одразу ж після вступу на престол проти Ізабелли розпочав війну її дядько Карлос Марія Ісідро, брат покійного короля Фернанда, який виступав проти скасування салічного права і, відповідно, прагнув посісти іспанський престол. Унаслідок першої карлістської війни, що тривала до 1840 року, сили Карлоса вдалося витіснити з Іспанії, а Ізабелла залишилася на престолі.
У роки регентства Марії Крістіни вагомий вплив на політику мали іспанські ліберали, які 1837 року ухвалили .
1840 року Марія Крістіна зреклася регентства на одного з лідерів карлістської війни Бальдомеро Еспартеро, який став новим регентом королеви. 1843 року Еспартеро був усунений військовими, зокрема, генералами Леопольдо О'Доннеллом та Рамоном Марія Нарваесом. Вони сформували уряд на чолі з Хоакіном Марія Лопесом. Цей уряд закликав проголосити Ізабеллу II повнолітньою вже у віці 13 років.
Самостійне правління
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekExTDBabFpHVnlhV052WDJSbFgwMWhaSEpoZW05ZmVWOUxkVzUwZWw4dFgxSmxkSEpoZEc5ZlpHVmZTWE5oWW1Wc1gwbEpYeTFmUjI5dloyeGxYMEZ5ZEY5UWNtOXFaV04wTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxR1pXUmxjbWxqYjE5a1pWOU5ZV1J5WVhwdlgzbGZTM1Z1ZEhwZkxWOVNaWFJ5WVhSdlgyUmxYMGx6WVdKbGJGOUpTVjh0WDBkdmIyZHNaVjlCY25SZlVISnZhbVZqZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Ізабелла була проголошена повнолітньою, стала самостійною королевою та присягла на Конституції 1837 року у віці 13 років. Проте ще до її вступу на престол альянс поміркованих та прогресистів, що повалив владу Еспартеро в 1843 році, почав розпадатися. Сама ж королева іноді відігравала певну роль у формуванні урядів, підриваючи діяльність прогресистів. Після короткочасного правління уряду Салустіано де Олосага-і-Алмандоса помірковані обрали свого кандидата — . Олосага у відповідь розпустив Кортеси; при цьому стали поширюватися чутки про те, що королеву змушують підписати королівський указ. Проти Олосаги розпочався судовий процес.
З 1844 року значний вплив на політику здійснював генерал Нарваес. Він здійснив конституційні реформи, які змінили систему управління державою порівняно з Конституцією 1837 року, зокрема, було зміцнено владу монарха.
1846 року Ізабелла II за примусом поміркованих депутатів була змушена одружитися зі своїм двоюрідним братом — Франсіском де Асісом Бурбоном. Проте вона його не кохала й іноді показувала це публічно. 1847 року королева показала свою любов до генерала Франсіско Серрано й готовність розлучитися з чоловіком. Нарваес та королева Марія Крістіна розв'язали це питання: Серрано відправили в Гранаду на посаді генерал-капітана. Крім того, пізніше карлістська партія стверджувала, що син і наступник Ізабелли, Альфонсо XII, був народжений не від Франсіско де Асіса, а від капітана гвардії .
Одруження Ізабелли II із Франсіско де Асісом Бурбоном спричинило початок другої карлістської війни. Карлос Марія Ісідро, дядько королеви, вважав, що його син, , може одружитися з королевою, і таким чином карлісти будуть при владі, а інтереси обох сторін будуть задоволені. Однак Ізабелла одружилася із Франсіско де Асісом, і після цього в 1846 році на півночі Іспанії розпочалися заворушення на чолі з , придушити які вдалося лише в 1849 році.
На період правління Ізабелли II також припав період революцій 1848—1849 років, які поширилися також на Іспанію. Тоді Рамон Нарваес був уповноважений придушувати будь-які народні повстання.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE0TDAxMWMyVnZYMlJsYkY5U2IyMWhiblJwWTJsemJXOWZMVjlEUlRNNE1EbGZMVjlTWldkcFkybGthVzlmWkdWc1gwTjFjbUZmVFdWeWFXNXZMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFOZFhObGIxOWtaV3hmVW05dFlXNTBhV05wYzIxdlh5MWZRMFV6T0RBNVh5MWZVbVZuYVdOcFpHbHZYMlJsYkY5RGRYSmhYMDFsY21sdWJ5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
2 лютого 1852 року, коли королева виходила із каплиці в Королівському палаці, до неї підійшов священник та активіст-ліберал нібито щоб повідомити їй новину. Проте підійшовши, він здійснив замах на королеву, намагаючись вдарити її ножем у груди. Сила удару була зменшена золотою вишивкою на сукні та китовими вусами корсета, тому замість поранення грудей замах обійшовся порізом на правій частині живота. Меріно схопили гвардійці, а за кілька днів його стратили гаротою.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF4TDFKbGFXNWhYMGx6WVdKbGJGOUpTVjlrWlY5RmMzQmhKVU16SlVJeFlTNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RVbVZwYm1GZlNYTmhZbVZzWDBsSlgyUmxYMFZ6Y0dFbFF6TWxRakZoTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZrTDBsellXSmxiRjlKU1Y5a2FYSnBaMmxsYm1SdlgzVnVZVjl5WlhacGMzUmhYMjFwYkdsMFlYSmZKVEk0TVRnMk55VXlPVjlRYjNKcGIyNHVhbkJuTHpJeU1IQjRMVWx6WVdKbGJGOUpTVjlrYVhKcFoybGxibVJ2WDNWdVlWOXlaWFpwYzNSaFgyMXBiR2wwWVhKZkpUSTRNVGcyTnlVeU9WOVFiM0pwYjI0dWFuQm4uanBn.jpg)
Становище Іспанії погіршилося за правління уряду Луїса Хосе Сарторіуса, чия влада трималася переважно на підтримці королівського двору. 28 червня 1854 року військові здійснили бунт у (район Мадрида) за участі О'Доннелла з метою змусити королеву звільнити Сарторіуса. Результат бунту був неоднозначним, тому О'Доннелл став шукати підтримки серед цивільних, обіцяючи їм проведення реформ. Незабаром народні маси почали виходити на масштабні акції, які переродилися в революцію. На вулицях з'явилися барикади. У таких умовах Ізабеллі II порадили призначити прем'єр-міністром Еспартеро, який користувався народною підтримкою.
Еспартеро розробив , яку планували прийняти в 1856 році, проте це не було зроблено через новий переворот, очолений О'Доннеллом.
Наприкінці правління Ізабелли II Іспанія провела кілька військових кампаній. У 1859—1860 роках відбулася успішна іспансько-марокканська війна. У 1861—1865 роках Іспанія Домініканську республіку, проте, врешті-решт, втратила її. В іспансько-південноамериканській війні 1864—1866 років за острови Чінча, Кальяо, Вальпараїсо Іспанія зазнала поразки від Перу та Чилі — своїх колишніх колоній.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEwTDBsellXSmxiR3hoWDBsSkpUSkRYMVpoYm1sMGVWOUdZV2x5SlRKRFh6RTROamt0TURrdE1UZ3VhbkJuTHpJd01IQjRMVWx6WVdKbGJHeGhYMGxKSlRKRFgxWmhibWwwZVY5R1lXbHlKVEpEWHpFNE5qa3RNRGt0TVRndWFuQm4uanBn.jpg)
У серпні 1866 року в Бельгії та партії за ініціативи Жоана Прима уклали угоду та створили , метою якого було повалення Ізабелли II. Через претензії на престол та зв'язки з Ліберальним союзом 7 липня 1868 року Ізабелла II вигнала з Іспанії свою сестру Луїзу Фернанду та її чоловіка , що був сином колишнього французького короля Луї-Філіппа I. Того літа королева, як зазвичай, покинула столицю й вирушила на відпочинок до Сан-Себастьяна. Вона мала зустрітися з французьким імператором Наполеоном III та його дружиною імператрицею Євгенією. Проте вони приїхали до Іспанії невчасно. Згодом зустріч була скасована через початок повстання військових, підтримуваних цивільними, у Кадісі. Розпочалася Славна революція.
Сили королеви Ізабелли, очолювані , зазнали поразки у революційних сил маршала Серрано у . 30 вересня королева була змушена тікати з Іспанії. Разом із чоловіком вона сіла на потяг і вирушила до Біаррица у Франції.
У вигнанні
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDBsellXSmxiR3hoWDBsSlgyOW1YMU53WVdsdVgybHVYMlY0YVd4bExtcHdaeTh5TURCd2VDMUpjMkZpWld4c1lWOUpTVjl2Wmw5VGNHRnBibDlwYmw5bGVHbHNaUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Після прибуття до Франції королева та її чоловік провели 5 тижнів у замку По, а 8 листопада приїхали до Парижа. 25 червня 1870 року Ізабелла II зреклася прав на іспанський престол на користь свого сина Альфонсо. Також королева офіційно розлучилася зі своїм чоловіком.
Коли в 1870 році престол Іспанії зайняв Амадей I, син італійського короля Віктора Еммануїла II, колишня королева помирилася зі своїм швагром, Антуаном Орлеанським.
У 1874 році монархія в Іспанії відновилася під керівництвом сина Ізабелли — короля Альфонса XII.
З 1875 року Ізабелла жила в стосунках зі своїм секретарем .
У липні 1876 року, після прийняття , їй дозволили повернутися до Іспанії. Вона проживала в Сантандері та Ескоріалі, потім перебралася до Севільї. 13 жовтня їй дозволили на кілька годин приїхати до Мадрида.
1877 року Ізабелла повернулася до Парижа й жила у палаці Кастилья. Згодом кілька разів вона відвідувала Севілью.
У червні 1901 року Ізабелла написала свій заповіт, у якому бажала бути похованою в Ескоріальському монастирі поруч з іншими іспанськими монархами.
9 квітня 1904 року о 8:45 ранку колишня королева померла в Парижі від застуди. Поховали її, згідно із заповітом, в Ескоріалі.
Родина
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUxTDFGMVpXVnVYMGx6WVdKbGJHeGhYMGxKWDNkcGRHaGZhR1Z5WDNSb2NtVmxYM2x2ZFc1blpYTjBYMlJoZFdkb2RHVnljeTVxY0djdk1qQXdjSGd0VVhWbFpXNWZTWE5oWW1Wc2JHRmZTVWxmZDJsMGFGOW9aWEpmZEdoeVpXVmZlVzkxYm1kbGMzUmZaR0YxWjJoMFpYSnpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
1846 року Ізабелла II одружилася зі своїм двоюрідним братом Франсіско де Асісом Бурбоном. Королева була вагітна 20 разів, проте вижило лише 5 дітей:
- Ізабелла (1851—1931) ∞
- Альфонсо XII (1857—1885)
- (1861—1879)
- (1862—1946) ∞ Людвіг Фердинанд Баварський
- (1864—1958) ∞ інфант .
Нагороди
Іспанія: Орден Королеви Марії Луїзи
Австрійська імперія:
Бразильська імперія:
Франція:
Королівство Баварія:
- Саксен-Веймар-Ейзенах: Орден Білого Сокола
Королівство Саксонія:
Грецьке королівство: Орден Спасителя
Королівство Італія:
Ватикан: Верховний орден Христа
Королівство Обох Сицилій:
Мексика:
- Національний орден Гваделупи
- Імперський орден Святого Карла
Монако: Орден Святого Карла
Португалія:
Примітки
- Encyclopædia Britannica
- Diccionario biográfico español — Real Academia de la Historia, 2011.
- Lundy D. R. The Peerage
- Deutsche Nationalbibliothek Record #119560119 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- María del Carmen Machín y Ortiz de Zárate | Real Academia de la Historia. dbe.rah.es. Процитовано 29 липня 2023.
- . web.archive.org. Архів оригіналу за 4 березня 2021. Процитовано 29 липня 2023.
- Pérez Alonso, Jorge. Ramón María Narváez: biografía de un hombre de estado. El desmontaje de la falsa leyenda del "Espadón de Loja // Historia Constitucional: Revista Electrónica de Historia Constitucional. — 2013. — Вип. 14. — С. 539–540.
- Liberalismo y cultura política liberal en la España del siglo XIX. www.semanticscholar.org. Процитовано 29 липня 2023.
- Villalva, Miguel Beltrán (2005). Clases sociales y partidos políticos en la década moderada (1844-1854). Historia y Política (ісп.). № 13. ISSN 1989-063X. Процитовано 29 липня 2023.
- Temas de estética y arte | WorldCat.org. www.worldcat.org (англ.). Процитовано 29 липня 2023.
- Burdiel, Isabel (2012). El descenso de los reyes y la nación moral. A propósito de Los Borbones en pelota. Los borbones en pelota (PDF). Zaragoza: Institución Fernando el Católico. с. 33. ISBN .
- Serrano, el amante de Isabel II que dio nombre a la calle más comercial de Madrid. Diario ABC (ісп.). 12 лютого 2015. Процитовано 29 липня 2023.
- Juan Sisinio Pérez Garzón, Isabel II: Los Espejos de la Reina (2004)
- Manuel Tuñón de Lara, Julio Valdeón Baruque, Antonio Dominguez Ortiz: Historia Hiszpanii. Kraków: Universitas, 2012. ISBN 97883-242-1754-0.
- Carlos Luis de Borbón, count de Montemolín | Spanish Royalty, Succession Crisis, Bourbon Dynasty | Britannica. www.britannica.com (англ.). Процитовано 30 липня 2023.
- Villalva, Miguel Beltrán (2005). Clases sociales y partidos políticos en la década moderada (1844-1854). Historia y Política (ісп.). № 13. с. 50. ISSN 1989-063X. Процитовано 29 липня 2023.
- Robarts - University of Toronto, Carlos (1908). Isabel II, íntima; apuntes histórico-anecdóticos de su vida y de su época. Barcelona, Montaner y Simón. с. 170—171.
- El corsé de la reina. Diario Sur (es-ES) . 13 жовтня 2016. Процитовано 29 липня 2023.
- . web.archive.org. 2 лютого 2018. Архів оригіналу за 2 лютого 2018. Процитовано 29 липня 2023.
- Núñez García, Víctor Manuel; Calero Delgado, María Luisa (2018). (PDF). La corrupción política en la España contemporánea: un enfoque interdisciplinar. Архів оригіналу (PDF) за 23 лютого 2022. Процитовано 29 липня 2023.
- Fernández Trillo, Manuel (1982). La Vicalvarada y la Revolución Española de 1854 (PDF). Tiempo de Historia. VIII (87): 17.
- ¿Por qué España echó a la reina Isabel II?. XLSemanal (ісп.). 17 жовтня 2018. Процитовано 29 липня 2023.
- Sánchez Núñez, Pedro (2014). El Duque de Montpensier, entre la historia y la leyenda (PDF). Temas de Estética y Arte. Seville: Real Academia de Bellas Artes de Santa Isabel de Hungría (28): 219. ISSN 0214-6258.
- García, María José Vilar (4 жовтня 2012). El primer exilio de Isabel II visto desde la prensa vasco-francesa (Pau, septiembre-noviembre 1868). Historia Contemporánea (ісп.). № 44. doi:10.1387/hc.6614. ISSN 2340-0277. Процитовано 29 липня 2023.
- Reyero, Carlos (24 червня 2020). CUANDO EL REY FRANCISCO DE ASÍS PERDIÓ EL AURA REGIA. CARICATURA Y VIDA COTIDIANA EN EL PARÍS DEL SEGUNDO IMPERIO (1868-1870). Librosdelacorte.es (ісп.). № 20. с. 207—234. doi:10.15366/ldc2020.12.20.007. ISSN 1989-6425. Процитовано 29 липня 2023.
- Concostrina, Nieves (25 червня 2018). La crucial decisión de Isabel II. cadena SER (es-ES) . Процитовано 29 липня 2023.
- Clío, Proyecto. Proyecto Clío. clio.rediris.es (Spanish) . Процитовано 29 липня 2023.
- Albéndiz, María del Carmen Fernández (2007). Sevilla y la monarquía: las visitas reales en el siglo XIX (ісп.). Universidad de Sevilla. ISBN .
- Isabel II de España: cuando abdicar supuso tener prohibido pisar el país. ELMUNDO (ісп.). 20 червня 2020. Процитовано 29 липня 2023.
- Isabel II: la supremacía de los instintos. Diario ABC (ісп.). 25 серпня 2018. Процитовано 29 липня 2023.
- Calendario manual y guía de forasteros en Madrid. 1832. HathiTrust (англ.). Процитовано 29 липня 2023.
- VV. AA., Boletín de la Real Academia de la Historia, Tomo CLXXVI, Cuaderno I, 1979, Real Academia de la Historia, Madrid, España, páginas = 211 & 220, español, 6 de junio de 2010 Information Containing the Orders and Decorations received by Isabella II of her European tour after her coming of age to reign as Queen
- . web.archive.org. Архів оригіналу за 30 серпня 2019. Процитовано 29 липня 2023.
- GENEALOGY OF THE ROYAL HOUSE OF SPAIN. Chivalricorders.org. Процитовано 23 травня 2017.
- Almanaque imperial (ісп.). Imp. de J.M. Lara. 1866.
- Soberanas y princesas condecoradas con la Gran Cruz de San Carlos el 10 de Abril de 1865 (PDF), Diario del Imperio (ісп.), National Digital Newspaper Library of Mexico: 347, процитовано 14 листопада 2020
- Sovereign Ordonnance of 17 September 1865
Література
- Barton, Simon. A History of Spain (2009) excerpt and text search
- Carr, Raymond, ed. Spain: A History (2001) excerpt and text search
- Esdaile, Charles J. Spain in the Liberal Age: From Constitution to Civil War, 1808—1939 (2000) excerpt and text search
Попередник Фернандо VII | ![]() | Королева Іспанії 1833-1868 | ![]() | Наступник Амадей I |
Попередник Фернандо VII | ![]() | Королева Єрусалиму 1833-1870 титулярна | ![]() | Наступник Альфонс XII |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cyu storinku zaproponovano perejmenuvati na Izabella II Mozhlivo yiyi potochna nazva ne vidpovidaye normam ukrayinskoyi movi abo pravilam imenuvannya statej u Vikipediyi Poyasnennya prichin i obgovorennya na storinci Vikipediya Perejmenuvannya statej Izabela II isp Isabel II 10 zhovtnya 1830 Madrid Ispaniya 9 kvitnya 1904 Parizh Franciya koroleva Ispaniyi z 1833 roku z 1837 pershij konstitucijnij monarh krayini dochka Fernando VII i Mariyi Hristini Neapolitanskoyi Izabela II isp Isabel IIKoroleva IspaniyiPravlinnya 1833 1868Poperednik Fernando VIINastupnik Amadej IBiografichni daniImena isp Maria Isabel Luisa de BorbonReligiya katolicizmNarodzhennya 10 zhovtnya 1830 1830 10 10 1 2 Madrid Ispaniya 4 2 Smert 9 kvitnya 1904 1904 04 09 1 3 2 73 roki Parizh Franciya 4 2 Pohovannya Eskorial IspaniyaCholovik Fransisko de Asis BurbonDiti Izabella Alfons Mariya EulaliaDinastiya BurboniBatko Fernando VIIMati Mariya Hristina Burbon SicilijskaNagorodi Zolota troyanda Mediafajli u VikishovishiRanni rokiIzabella II u vici blizko p yati rokiv iz perev yazom Ordenu Korolevi Mariyi Luyizi Princesa Izabella narodilasya 10 zhovtnya 1830 roku v Korolivskomu palaci Madrida ta bula starshoyu ditinoyu korolya Fernando VII ta korolevi Mariyi Kristini U pershi roki princesoyu opikuvalasya guvernantka 29 veresnya 1833 roku korol Fernando pomer Tririchna Izabela bula progoloshena korolevoyu Ispaniyi oskilki yiyi batko vidav yakoyu skasuvav diyu v Ispaniyi salichnogo prava za yakim prestol mig uspadkovuvati tilki cholovik Regentkoyu pri malolitnij korolevi priznachili yiyi matir Mariyu Kristinu Odrazu zh pislya vstupu na prestol proti Izabelli rozpochav vijnu yiyi dyadko Karlos Mariya Isidro brat pokijnogo korolya Fernanda yakij vistupav proti skasuvannya salichnogo prava i vidpovidno pragnuv posisti ispanskij prestol Unaslidok pershoyi karlistskoyi vijni sho trivala do 1840 roku sili Karlosa vdalosya vitisniti z Ispaniyi a Izabella zalishilasya na prestoli U roki regentstva Mariyi Kristini vagomij vpliv na politiku mali ispanski liberali yaki 1837 roku uhvalili 1840 roku Mariya Kristina zreklasya regentstva na odnogo z lideriv karlistskoyi vijni Baldomero Espartero yakij stav novim regentom korolevi 1843 roku Espartero buv usunenij vijskovimi zokrema generalami Leopoldo O Donnellom ta Ramonom Mariya Narvaesom Voni sformuvali uryad na choli z Hoakinom Mariya Lopesom Cej uryad zaklikav progolositi Izabellu II povnolitnoyu vzhe u vici 13 rokiv Samostijne pravlinnyaIzabella II Robota 1844 Izabella bula progoloshena povnolitnoyu stala samostijnoyu korolevoyu ta prisyagla na Konstituciyi 1837 roku u vici 13 rokiv Prote she do yiyi vstupu na prestol alyans pomirkovanih ta progresistiv sho povaliv vladu Espartero v 1843 roci pochav rozpadatisya Sama zh koroleva inodi vidigravala pevnu rol u formuvanni uryadiv pidrivayuchi diyalnist progresistiv Pislya korotkochasnogo pravlinnya uryadu Salustiano de Olosaga i Almandosa pomirkovani obrali svogo kandidata Olosaga u vidpovid rozpustiv Kortesi pri comu stali poshiryuvatisya chutki pro te sho korolevu zmushuyut pidpisati korolivskij ukaz Proti Olosagi rozpochavsya sudovij proces Z 1844 roku znachnij vpliv na politiku zdijsnyuvav general Narvaes Vin zdijsniv konstitucijni reformi yaki zminili sistemu upravlinnya derzhavoyu porivnyano z Konstituciyeyu 1837 roku zokrema bulo zmicneno vladu monarha 1846 roku Izabella II za primusom pomirkovanih deputativ bula zmushena odruzhitisya zi svoyim dvoyuridnim bratom Fransiskom de Asisom Burbonom Prote vona jogo ne kohala j inodi pokazuvala ce publichno 1847 roku koroleva pokazala svoyu lyubov do generala Fransisko Serrano j gotovnist rozluchitisya z cholovikom Narvaes ta koroleva Mariya Kristina rozv yazali ce pitannya Serrano vidpravili v Granadu na posadi general kapitana Krim togo piznishe karlistska partiya stverdzhuvala sho sin i nastupnik Izabelli Alfonso XII buv narodzhenij ne vid Fransisko de Asisa a vid kapitana gvardiyi Odruzhennya Izabelli II iz Fransisko de Asisom Burbonom sprichinilo pochatok drugoyi karlistskoyi vijni Karlos Mariya Isidro dyadko korolevi vvazhav sho jogo sin mozhe odruzhitisya z korolevoyu i takim chinom karlisti budut pri vladi a interesi oboh storin budut zadovoleni Odnak Izabella odruzhilasya iz Fransisko de Asisom i pislya cogo v 1846 roci na pivnochi Ispaniyi rozpochalisya zavorushennya na choli z pridushiti yaki vdalosya lishe v 1849 roci Na period pravlinnya Izabelli II takozh pripav period revolyucij 1848 1849 rokiv yaki poshirilisya takozh na Ispaniyu Todi Ramon Narvaes buv upovnovazhenij pridushuvati bud yaki narodni povstannya Zamah na korolevu 2 lyutogo 1852 roku 2 lyutogo 1852 roku koli koroleva vihodila iz kaplici v Korolivskomu palaci do neyi pidijshov svyashennik ta aktivist liberal nibito shob povidomiti yij novinu Prote pidijshovshi vin zdijsniv zamah na korolevu namagayuchis vdariti yiyi nozhem u grudi Sila udaru bula zmenshena zolotoyu vishivkoyu na sukni ta kitovimi vusami korseta tomu zamist poranennya grudej zamah obijshovsya porizom na pravij chastini zhivota Merino shopili gvardijci a za kilka dniv jogo stratili garotoyu Koroleva Izabella II Fotografiya 1868 roku Izabella II keruye vijskovim oglyadom 1867 Na perednomu plani kartini zobrazheno korolevu Izabellu ta yiyi cholovika Stanovishe Ispaniyi pogirshilosya za pravlinnya uryadu Luyisa Hose Sartoriusa chiya vlada trimalasya perevazhno na pidtrimci korolivskogo dvoru 28 chervnya 1854 roku vijskovi zdijsnili bunt u rajon Madrida za uchasti O Donnella z metoyu zmusiti korolevu zvilniti Sartoriusa Rezultat buntu buv neodnoznachnim tomu O Donnell stav shukati pidtrimki sered civilnih obicyayuchi yim provedennya reform Nezabarom narodni masi pochali vihoditi na masshtabni akciyi yaki pererodilisya v revolyuciyu Na vulicyah z yavilisya barikadi U takih umovah Izabelli II poradili priznachiti prem yer ministrom Espartero yakij koristuvavsya narodnoyu pidtrimkoyu Espartero rozrobiv yaku planuvali prijnyati v 1856 roci prote ce ne bulo zrobleno cherez novij perevorot ocholenij O Donnellom Naprikinci pravlinnya Izabelli II Ispaniya provela kilka vijskovih kampanij U 1859 1860 rokah vidbulasya uspishna ispansko marokkanska vijna U 1861 1865 rokah Ispaniya Dominikansku respubliku prote vreshti resht vtratila yiyi V ispansko pivdennoamerikanskij vijni 1864 1866 rokiv za ostrovi Chincha Kalyao Valparayiso Ispaniya zaznala porazki vid Peru ta Chili svoyih kolishnih kolonij Dokladnishe Slavna revolyuciya Ispaniya Karikatura amerikanskogo zhurnalu Vanity Fair na vtechu Izabelli II z Ispaniyi 1869 U serpni 1866 roku v Belgiyi ta partiyi za iniciativi Zhoana Prima uklali ugodu ta stvorili metoyu yakogo bulo povalennya Izabelli II Cherez pretenziyi na prestol ta zv yazki z Liberalnim soyuzom 7 lipnya 1868 roku Izabella II vignala z Ispaniyi svoyu sestru Luyizu Fernandu ta yiyi cholovika sho buv sinom kolishnogo francuzkogo korolya Luyi Filippa I Togo lita koroleva yak zazvichaj pokinula stolicyu j virushila na vidpochinok do San Sebastyana Vona mala zustritisya z francuzkim imperatorom Napoleonom III ta jogo druzhinoyu imperatriceyu Yevgeniyeyu Prote voni priyihali do Ispaniyi nevchasno Zgodom zustrich bula skasovana cherez pochatok povstannya vijskovih pidtrimuvanih civilnimi u Kadisi Rozpochalasya Slavna revolyuciya Sili korolevi Izabelli ocholyuvani zaznali porazki u revolyucijnih sil marshala Serrano u 30 veresnya koroleva bula zmushena tikati z Ispaniyi Razom iz cholovikom vona sila na potyag i virushila do Biarrica u Franciyi U vignanniKoroleva Izabella u vignanni Fotografiya 1870 h rokiv Pislya pributtya do Franciyi koroleva ta yiyi cholovik proveli 5 tizhniv u zamku Po a 8 listopada priyihali do Parizha 25 chervnya 1870 roku Izabella II zreklasya prav na ispanskij prestol na korist svogo sina Alfonso Takozh koroleva oficijno rozluchilasya zi svoyim cholovikom Koli v 1870 roci prestol Ispaniyi zajnyav Amadej I sin italijskogo korolya Viktora Emmanuyila II kolishnya koroleva pomirilasya zi svoyim shvagrom Antuanom Orleanskim U 1874 roci monarhiya v Ispaniyi vidnovilasya pid kerivnictvom sina Izabelli korolya Alfonsa XII Z 1875 roku Izabella zhila v stosunkah zi svoyim sekretarem U lipni 1876 roku pislya prijnyattya yij dozvolili povernutisya do Ispaniyi Vona prozhivala v Santanderi ta Eskoriali potim perebralasya do Sevilyi 13 zhovtnya yij dozvolili na kilka godin priyihati do Madrida 1877 roku Izabella povernulasya do Parizha j zhila u palaci Kastilya Zgodom kilka raziv vona vidviduvala Sevilyu U chervni 1901 roku Izabella napisala svij zapovit u yakomu bazhala buti pohovanoyu v Eskorialskomu monastiri poruch z inshimi ispanskimi monarhami 9 kvitnya 1904 roku o 8 45 ranku kolishnya koroleva pomerla v Parizhi vid zastudi Pohovali yiyi zgidno iz zapovitom v Eskoriali RodinaKoroleva Izabella z troma molodshimi dochkami Fotografiya 1875 roku 1846 roku Izabella II odruzhilasya zi svoyim dvoyuridnim bratom Fransisko de Asisom Burbonom Koroleva bula vagitna 20 raziv prote vizhilo lishe 5 ditej Izabella 1851 1931 Alfonso XII 1857 1885 1861 1879 1862 1946 Lyudvig Ferdinand Bavarskij 1864 1958 infant Nagorodi Ispaniya Orden Korolevi Mariyi Luyizi Avstrijska imperiya Korolivskij ugorskij orden Svyatogo Stefana Blagorodnij orden Zoryanogo hresta Brazilska imperiya Orden Pivdennogo Hresta Franciya Orden Svyatogo Duha Orden svyatogo Mihajla Orden Pochesnogo legionu Korolivstvo Bavariya Orden Svyatogo Guberta Saksen Vejmar Ejzenah Orden Bilogo Sokola Korolivstvo Saksoniya Orden Rutovoyi koroni Grecke korolivstvo Orden Spasitelya Korolivstvo Italiya Vishij orden Svyatogo Blagovishennya Orden Svyatih Mavrikiya ta Lazarya Orden Koroni Italiyi Vatikan Verhovnij orden Hrista Korolivstvo Oboh Sicilij Orden Svyatogo Yanuariya Meksika Nacionalnij orden Gvadelupi Imperskij orden Svyatogo Karla Monako Orden Svyatogo Karla Portugaliya Orden Vezhi j MechaPrimitkiEncyclopaedia Britannica d Track Q5375741 Diccionario biografico espanol Real Academia de la Historia 2011 d Track Q41705771d Track Q2720582 Lundy D R The Peerage d Track Q67129259d Track Q21401824 Deutsche Nationalbibliothek Record 119560119 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Maria del Carmen Machin y Ortiz de Zarate Real Academia de la Historia dbe rah es Procitovano 29 lipnya 2023 web archive org Arhiv originalu za 4 bereznya 2021 Procitovano 29 lipnya 2023 Perez Alonso Jorge Ramon Maria Narvaez biografia de un hombre de estado El desmontaje de la falsa leyenda del Espadon de Loja Historia Constitucional Revista Electronica de Historia Constitucional 2013 Vip 14 S 539 540 Liberalismo y cultura politica liberal en la Espana del siglo XIX www semanticscholar org Procitovano 29 lipnya 2023 Villalva Miguel Beltran 2005 Clases sociales y partidos politicos en la decada moderada 1844 1854 Historia y Politica isp 13 ISSN 1989 063X Procitovano 29 lipnya 2023 Temas de estetica y arte WorldCat org www worldcat org angl Procitovano 29 lipnya 2023 Burdiel Isabel 2012 El descenso de los reyes y la nacion moral A proposito de Los Borbones en pelota Los borbones en pelota PDF Zaragoza Institucion Fernando el Catolico s 33 ISBN 978 84 9911 196 4 Serrano el amante de Isabel II que dio nombre a la calle mas comercial de Madrid Diario ABC isp 12 lyutogo 2015 Procitovano 29 lipnya 2023 Juan Sisinio Perez Garzon Isabel II Los Espejos de la Reina 2004 Manuel Tunon de Lara Julio Valdeon Baruque Antonio Dominguez Ortiz Historia Hiszpanii Krakow Universitas 2012 ISBN 97883 242 1754 0 Carlos Luis de Borbon count de Montemolin Spanish Royalty Succession Crisis Bourbon Dynasty Britannica www britannica com angl Procitovano 30 lipnya 2023 Villalva Miguel Beltran 2005 Clases sociales y partidos politicos en la decada moderada 1844 1854 Historia y Politica isp 13 s 50 ISSN 1989 063X Procitovano 29 lipnya 2023 Robarts University of Toronto Carlos 1908 Isabel II intima apuntes historico anecdoticos de su vida y de su epoca Barcelona Montaner y Simon s 170 171 El corse de la reina Diario Sur es ES 13 zhovtnya 2016 Procitovano 29 lipnya 2023 web archive org 2 lyutogo 2018 Arhiv originalu za 2 lyutogo 2018 Procitovano 29 lipnya 2023 Nunez Garcia Victor Manuel Calero Delgado Maria Luisa 2018 PDF La corrupcion politica en la Espana contemporanea un enfoque interdisciplinar Arhiv originalu PDF za 23 lyutogo 2022 Procitovano 29 lipnya 2023 Fernandez Trillo Manuel 1982 La Vicalvarada y la Revolucion Espanola de 1854 PDF Tiempo de Historia VIII 87 17 Por que Espana echo a la reina Isabel II XLSemanal isp 17 zhovtnya 2018 Procitovano 29 lipnya 2023 Sanchez Nunez Pedro 2014 El Duque de Montpensier entre la historia y la leyenda PDF Temas de Estetica y Arte Seville Real Academia de Bellas Artes de Santa Isabel de Hungria 28 219 ISSN 0214 6258 Garcia Maria Jose Vilar 4 zhovtnya 2012 El primer exilio de Isabel II visto desde la prensa vasco francesa Pau septiembre noviembre 1868 Historia Contemporanea isp 44 doi 10 1387 hc 6614 ISSN 2340 0277 Procitovano 29 lipnya 2023 Reyero Carlos 24 chervnya 2020 CUANDO EL REY FRANCISCO DE ASIS PERDIo EL AURA REGIA CARICATURA Y VIDA COTIDIANA EN EL PARIS DEL SEGUNDO IMPERIO 1868 1870 Librosdelacorte es isp 20 s 207 234 doi 10 15366 ldc2020 12 20 007 ISSN 1989 6425 Procitovano 29 lipnya 2023 Concostrina Nieves 25 chervnya 2018 La crucial decision de Isabel II cadena SER es ES Procitovano 29 lipnya 2023 Clio Proyecto Proyecto Clio clio rediris es Spanish Procitovano 29 lipnya 2023 Albendiz Maria del Carmen Fernandez 2007 Sevilla y la monarquia las visitas reales en el siglo XIX isp Universidad de Sevilla ISBN 978 84 472 0911 8 Isabel II de Espana cuando abdicar supuso tener prohibido pisar el pais ELMUNDO isp 20 chervnya 2020 Procitovano 29 lipnya 2023 Isabel II la supremacia de los instintos Diario ABC isp 25 serpnya 2018 Procitovano 29 lipnya 2023 Calendario manual y guia de forasteros en Madrid 1832 HathiTrust angl Procitovano 29 lipnya 2023 VV AA Boletin de la Real Academia de la Historia Tomo CLXXVI Cuaderno I 1979 Real Academia de la Historia Madrid Espana paginas 211 amp 220 espanol 6 de junio de 2010 Information Containing the Orders and Decorations received by Isabella II of her European tour after her coming of age to reign as Queen web archive org Arhiv originalu za 30 serpnya 2019 Procitovano 29 lipnya 2023 GENEALOGY OF THE ROYAL HOUSE OF SPAIN Chivalricorders org Procitovano 23 travnya 2017 Almanaque imperial isp Imp de J M Lara 1866 Soberanas y princesas condecoradas con la Gran Cruz de San Carlos el 10 de Abril de 1865 PDF Diario del Imperio isp National Digital Newspaper Library of Mexico 347 procitovano 14 listopada 2020 Sovereign Ordonnance of 17 September 1865LiteraturaBarton Simon A History of Spain 2009 excerpt and text search Carr Raymond ed Spain A History 2001 excerpt and text search Esdaile Charles J Spain in the Liberal Age From Constitution to Civil War 1808 1939 2000 excerpt and text search Poperednik Fernando VII Koroleva Ispaniyi 1833 1868 Nastupnik Amadej I Poperednik Fernando VII Koroleva Yerusalimu 1833 1870 titulyarna Nastupnik Alfons XII