Гідроелектроста́нція (ГЕС) — електростанція, яка за допомогою гідротурбіни перетворює кінетичну енергію води в електроенергію.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekptTHlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U1TmlWRU1DVkNSaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREFsT1RNbFJEQWxPVFVsUkRBbFFURWxNamdsUkRBbFFqTWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFqRWxSREFsUWtJbFJERWxPRVpmSlVReEpUazJYeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREVsT0RZbFJERWxPVFlsUkRFbE9FWWxNamtsTWtOZkpVUXdKVGszSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKR0pVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF4SlRrMkpVUXdKVUkySlVRd0pVSTJKVVF4SlRoR0xtcHdaeTh5TlRCd2VDMGxSREFsT1RRbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWWxSREFsUWtZbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVRd0pUa3pKVVF3SlRrMUpVUXdKVUV4SlRJNEpVUXdKVUl6SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJMUpVUXdKVUl4SlVRd0pVSkNKVVF4SlRoR1h5VkVNU1U1Tmw4bFJERWxPREVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWpCZkpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVReEpUZzJKVVF4SlRrMkpVUXhKVGhHSlRJNUpUSkRYeVZFTUNVNU55VkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTmlWRU1TVTRSaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Різновиди ГЕС
ГЕС, будівля якої є частиною греблі, називається русловою (наприклад, Кременчуцька, Київська ГЕС).
Якщо будівля розташована окремо, біля основи греблі на протилежному від водосховища боці, то така ГЕС називається пригреблевою (наприклад, ДніпроГЕС).
ГЕС, до якої вода подається трубами, називається дериваційною (наприклад, Інгурський каскад на Кавказі).
Гідроакумулювальні електростанції (ГАЕС) з оборотними гідроагрегатами (що працюють як генератори струму або водяні помпи) в години малого споживання електроенергії перекачують воду з водосховища у верхній басейн, а в години пікових навантажень виробляють енергію як звичайні ГЕС (наприклад, Київська ГЕС, Дністровська ГАЕС).
ГЕС з використанням енергії припливів називають припливними (наприклад, ГЕС у Франції на річці Ранс).
Принцип роботи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF6TDFkaGRHVnlYM1IxY21KcGJtVXVjM1puTHpJek1IQjRMVmRoZEdWeVgzUjFjbUpwYm1VdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUzTDBoNVpISnZaV3hsWTNSeWFXTmZaR0Z0TG5OMlp5OHlNekJ3ZUMxSWVXUnliMlZzWldOMGNtbGpYMlJoYlM1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Принцип роботи ГЕС досить простий. Ланцюг гідротехнічних споруд забезпечує необхідний напір води, що надходить на лопаті гідротурбіни, яка приводить в дію генератори, що виробляють електроенергію.
Необхідний напір води утворюється за допомогою будівництва греблі, і як наслідок концентрації річки в певному місці, або деривації — природним струмом води. У деяких випадках для отримання необхідного напору води використовують спільно і греблю, і деривації.
У своїй роботі ГЕС використовує цілий комплекс генераторів та насосів. Використовуються тут і оборотні гідроелектроагрегати. Вони можуть працювати в обох режимах. І генератора, і насоса.
Безпосередньо в самій будівлі гідроелектростанції розташовується все енергетичне обладнання. Залежно від призначення, воно має свій певний поділ. У машинному залі розташовані гідроагрегати, які безпосередньо перетворюють енергію струму води в електричну енергію. Також є додаткове обладнання, таке як пристрої керування й контролю над роботою ГЕС, трансформаторна станція та інше.
Гідроелектричні станції залежно від потужності поділяють на такі:
- потужні — виробляють від 25 МВт до 250 МВт і вище;
- середні — до 25 МВт;
- мала гідроелектростанція — електрична станція, що виробляє електричну енергію за рахунок використання гідроенергії, встановлена потужність якої становить більше 1 МВт, але не перевищує 10 МВт, що встановлено Законом України «Про електроенергетику»;
- мінігідроелектростанція — електрична станція, що виробляє електричну енергію за рахунок використання гідроенергії, встановлена потужність якої становить більше 200 КВт, але не перевищує 1 МВт, що встановлено Законом України «Про електроенергетику»
- мікрогідроелектростанція — електрична станція, що виробляє електричну енергію за рахунок використання гідроенергії, встановлена потужність якої не перевищує 200 КВт, що встановлено Законом України «Про електроенергетику»
Потужність ГЕС безпосередньо залежить від натиску води, а також від ККД використовуваного генератора. Через те, що за природними законами рівень води постійно змінюється, залежно від сезону, а також ще від низки причин, як вираження потужності гідроелектричної станції прийнято брати циклічну потужність. Наприклад, розрізняють річний, місячний, тижневий або добовий цикли роботи гідроелектростанції.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsyTDFaTlh6VXlNREpmV0dsdVozTm9ZVzVmUTI5MWJuUjVYMGh2ZFhwcFltRnZYM052ZFhSb1gyaDVaSEp2Wld4bFkzUnlhV05mY0d4aGJuUXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVlpOWHpVeU1ESmZXR2x1WjNOb1lXNWZRMjkxYm5SNVgwaHZkWHBwWW1GdlgzTnZkWFJvWDJoNVpISnZaV3hsWTNSeWFXTmZjR3hoYm5RdWFuQm4uanBn.jpg)
Гідроелектростанції також діляться залежно від максимального використання напору води:
- високонапірні — понад 60 м;
- середньонапірні — від 25 м;
- низьконапірні — від 3 до 25 м.
Залежно від натиску води, в гідроелектростанціях застосовуються різні види турбін. Для високонапірних — ковшові і радіально-осьові турбіни з металевими спіральними камерами. На середньонапірних ГЕС встановлюються поворотнолопатні і радіально-осьові турбіни, на низьконапірних — поворотнолопастні турбіни в залізобетонних камерах. Принцип роботи всіх видів турбін схожий — вода, що подається під тиском (напір води), надходить на лопаті турбіни, які починають обертатися. Механічна енергія, таким чином, передається на гідрогенератор, який і виробляє електроенергію. Турбіни розрізняються деякими технічними характеристиками, а також камерами — залізними або залізобетонними, і розраховані на різний тиск води.
Гідроелектричні станції також розділяються залежно від принципу використання природних ресурсів, і відповідно створення концентрації води. Тут можна виділити такі ГЕС:
- руслові і пригреблеві ГЕС.
- Це найпоширеніші види гідроелектричних станцій. Натиск води в них створюється за допомогою установки мостом, повністю перегородка річки, або що піднімає рівень води в ній на необхідну позначку. Такі гідроелектростанції будують на багатоводних рівнинних річках, а також на гірських річках, у місцях, де русло річки вужче, стиснуте.
- греблеві ГЕС.
- Будуються при більших напорах води. У цьому випадку річка повністю перегороджується греблею, а сама будівля ГЕС розташовується за греблею, у нижній її частині. Вода, в цьому випадку, підводиться до турбін через спеціальні напірні тунелі, а не безпосередньо, як у руслових ГЕС.
- дериваційні гідроелектростанції.
- Такі електростанції будують у тих місцях, де великий ухил річки. Необхідна концентрація води в ГЕС такого типу створюється за допомогою деривації. Вода відводиться з річкового русла через спеціальні водовідведення. Водоводи спрямлені, і їхній ухил значно менший, ніж середній ухил річки. У підсумку вода підводиться безпосередньо до будівлі ГЕС. Дериваційні ГЕС можуть бути різного виду — безнапірні або з напірної деривації. У випадку напірної деривації, прокладається водовід із великим подовжнім ухилом. В іншому випадку на початку деривації на річці створюється вища гребля, і створюється водосховище — така схема ще називається змішаної деривації, тому що використовуються обидва методи створення необхідної концентрації води.
- гідроакумулюючі електростанції.
- Такі ГАЕС здатні акумулювати вироблювану електроенергію, і пускати її в хід у моменти пікових навантажень. Принцип роботи таких електростанцій наступний: в певні моменти (часи не пікового навантаження), агрегати ГАЕС працюють як насоси, і закачують воду в спеціально обладнані верхні басейни. Коли виникає потреба, вода з них поступає в напірний трубопровід і, відповідно, приводить в дію додаткові турбіни.
У гідроелектричні станції, залежно від їх призначення, також можуть входити додаткові споруди, такі як шлюзи або суднопідйомники, що сприяють навігації по водоймі, рибопропускні, водозабірні споруди, що використовуються для іригації і багато іншого.
Цінність гідроелектричної станції полягає в тому, що для виробництва електричної енергії вони використовують поновлювані джерела енергії. З огляду на те, що потреби в додатковому паливі для ГЕС немає, кінцева вартість одержуваної електроенергії значно нижче, ніж при використанні інших видів електростанцій. Однією з переваг ГЕС є короткий цикл «запуск-зупинка», що дозволяє швидко включити її коли в мережі є надлишок електроенергії, або швидко включити коли енергія в дефіциті; ГЕС можна ввімкнути-вимкнути за кілька хвилин, в той час як в електростанцій на викопному паливі ці процеси можуть займати кілька годин.
Обмеження існуючих систем гідроенергетики
Досвід експлуатації висвітлив переваги, проте, засвідчив і суттєві вади існуючих систем енергетики. Оскільки енергетичні перетворення у системах відбуваються за допомогою масивних рухомих елементів (роторів), це обумовлює необхідність періодичного обслуговування протягом всього строку експлуатації.
З іншої сторони, наявні гідроелектростанції, зазвичай, є системами непрямої дії. Вони потребують подвійного і, навіть, потрійного проміжного перетворення енергії. Наприклад, у гідроелектростанціях механічна кінетична енергія водяного потоку спочатку обертається у кінетичну енергію роторів гідротурбін. Внаслідок перехідних енергетичних трансформацій схеми гідроелектростанцій ускладнюються, і знижується їх виробнича ефективність.
На додаток, велетенські енергетичні об'єкти породжують суттєві екологічні проблеми. Фундаментальні та прикладні дослідження дозволили кількісно накопичити нові знання, втім, до цього часу не забезпечили якісного прориву у створенні енергоефективних та доступних систем відновлюваної енергії. Можливості подальшого підвищення ефективності таких систем обмежені.
Розрахунки свідчать, навіть прогрес у створенні енергетичних перетворювачів, окремі удосконалення як то безгреблеві гідроелектростанції на основі напівзанурених та занурених гідротурбін; вітротурбінні гідроакумулювальні електростанції, кількісне їх нарощування не в змозі кардинально вирішити назрілі проблеми макроскопічної енергетики в рамках класичних положень гідромеханіки та термодинаміки.
Гідравлічні ресурси, які живлять роботу гідроелектростанцій, є також обмеженими і часто географічно віддаленими від місць споживання, що потребує додаткових інвестицій в інфраструктуру для передачі електроенергії. Регулярні гідрометричні спостереження засвідчують рекордно низький приплив вод на річках та обміління водосховищ у різних частинах світу. Все частіше виникають проблеми водозабезпечення посушливих регіонів. Більшість кліматичних моделей вказують на зменшення у найближчі три десятиліття водності річок Центральної Європи, басейну Середземного моря, Центральної Америки та Бразилії. Зміни водного режиму річок уже сьогодні негативно відбиваються на стані пов'язаних галузей економіки.
У повідомленні Національної енергетичної компанії «Укренерго» йдеться про низьку водність річки Дніпро. Через низький приплив вод на річках дніпровського басейну порушується стан екосистеми, а коефіцієнт використання встановленої потужності ГЕС складає всього 30-40 %. Наявні макроенергетичні технології не забезпечують високого рівня використання гідрологічних ресурсів, нерідко звужують технічно доступний та економічно доцільний гідрологічний потенціал. Для об'єднаної енергосистеми України виникає загроза втрати регулюючих та гідроелектростанцій. Можливість побудови нових ГЕС обмежена, оскільки запаси не-використаних гідроресурсів здебільшого вичерпані, як і в більшості розвинених країн світу.
Для того, щоб задовольнити потреби суспільства в електричній енергії, наявних ресурсів, вочевидь, недостатньо. Не відповідають вони повною мірою і вимогам сталого розвитку. Магістральним шляхом подолання проблем розвитку галузі є удосконалення наявних та створення принципово нових технологій виробництва кінцевої електричної енергії із застосуванням новітніх джерел відновлюваної енергії а також раніше технічно недоступних та економічно недоцільних.
Альтернативою макроскопічній гідроенергетиці може стати молекулярна гідроенергетика.
Молекулярні гідроелектростанції
Детальніше: Молекулярна гідроенергетика
Молекулярна гідроенергетика (англ. molecular hydropower) — наука і галузь, складова частина молекулярної енергетики, яка вивчає та використовує відновлювані енергетичні властивості молекул, атомів, йонів, інших малих частинок рідинного середовища, взаємодію цих частинок між собою, з іншими тілами а також з електричними та магнітними полями з метою вироблення, накопичення, розподілу та використання електричної енергії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl5TDAxdmJHVmpkV3hoY2w5d2IzZGxjbDh5TlM1ZlRXOXNaV04xYkdGeVgySnlZVzVqYUdWa1gzTjBjbVZoYlY5b2VXUnliM0J2ZDJWeVgzTjVjM1JsYlY5dmJsOTBhR1ZmWW1GemFYTmZiMlpmZG05c2RXMWxYMk5oY0dsc2JHRnllVjl0YjJSMWJHVnpMbXB3Wnk4ek5EZHdlQzFOYjJ4bFkzVnNZWEpmY0c5M1pYSmZNalV1WDAxdmJHVmpkV3hoY2w5aWNtRnVZMmhsWkY5emRISmxZVzFmYUhsa2NtOXdiM2RsY2w5emVYTjBaVzFmYjI1ZmRHaGxYMkpoYzJselgyOW1YM1p2YkhWdFpWOWpZWEJwYkd4aGNubGZiVzlrZFd4bGN5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Молекулярна система виробництва електричного струму розгалуженого річища на основі об'ємних флюїдорушійних модулів. Молекулярна гідроенергетика є також складовою частиною класичної гідроенергетики, в основі якої лежать закони гідродинаміки, що описують рух нестисливої рідини та її взаємодію з твердими тілами, а також закони гідростатики, що оцінюють рівновагу рідини та її дію на занурені в неї тіла. Тож, в розрахунках параметрів та характеристик систем молекулярної гідроенергетики поряд з енергетичними характеристиками малих частинок, всередині та на кордоні фаз, як правило, застосовуються також макроскопічні параметри (швидкість, тиск, густина) потоків рідини.
Ефективне перетворення та вивільнення енергії молекул, атомів, йонів та інших частинок рідини, скажімо, води або водних розчинів (електролітів), може бути здійснено за допомогою фізичних та хімічних поверхневих явищ, які виникають на межі фаз, зокрема, змочування, адгезії, когезії, капілярного ефекту, адсорбції, абсорбції тощо. Поряд з вище названими явищами для створення молекулярних технологій та систем гідроенергетики застосовні також фізичні явища електрокінетики, осмосу, електродіалізу, магнітогідродинаміки в рідинах та їх розчинах, а ще поєднання цих ефектів.
Звідсіля витікає і поділ молекулярної енергетики на складові:
- гідроенергетика міжфазної поверхні;
- електрокінетична гідроенергетика;
- гідроенергетика градієнта солоності;
- магнітогідродинамічна гідроенергетика тощо.
Фізичні та хімічні явища лежать також в основі класифікації систем молекулярної гідроенергетики:
- гідроадгезійні електростанції міжфазної поверхні на основі позитивного термодинамічного p-потенціалу Гіббза;
- гідроабсорбційні електростанції міжфазної поверхні на основі негативного термодинамічного n-потенціалу Гіббза;
- електрокінетичні гідроелектростанції;
- осмотичні гідроелектростанції на основі градієнта солоності (гідроелектростанції забарного осмосу);
- електродіалізні гідроелектростанції на основі градієнта солоності ;
- магнітогідродинамічні електростанції тощо.
Класифікація молекулярних систем гідроенергетики є умовною, бо на практиці вони нерідко інтегруються.
Див. також
Примітки
- Гідроелектростанції Миколаївщини: більше користі чи шкоди? - mykolaiv.name (укр.). 5 жовтня 2022. Процитовано 7 жовтня 2022.
- . Архів оригіналу за 20 вересня 2018. Процитовано 5 лютого 2019.
- Сидоров, В.І. (2018). Від макроскопічних до молекулярних технологій відновлюваної енергії. Промислова електроенергетика та електротехніка – № 3. – С. 34-42. (Укр.) .
{{}}
:|access-date=
вимагає|url=
() - Сидоров, В.І. (2020). Молекулярна енергетика. Теорія та технічні рішення (Укр.) . Черкаси: Вертикаль, видавець Кандич С.Г. с. 486. ISBN .
{{}}
: Перевірте значення|isbn=
: недійсний символ ()
Джерела і література
- Енциклопедія сучасної України. т. 5.
- International Hydropower Association [ 1 вересня 2019 у Wayback Machine.]
- Іванук Р. І. Економічні проблеми розвитку паливно-енергетичного комплексу України // Економіка України — 1995 р.- № 2 -ст. 38-43
- Розміщення продуктивних сил України за ред. Є. П. Качана. — К. , 1996.
- Сидоров В. І. Технології гідро- та вітроенергетики. — Черкаси: Вертикаль, видавець Кандич С. Г., 2016. — 166 с.
- Сидоров В. І. Вітротурбінні технології гідроакумулювання / Промислова електроенергетика та електротехніка. — 2016. — № 6. — с. 14-24
- Сидоров В. І. Безгреблеві гідроелектростанції на основі занурених та напівзанурених гідротурбін / Промислова електроенергетика та електротехніка. — 2017. — № 3 (105). — с. 18-26
- Сидоров, В. І. Молекулярна енергетика. Теорія та технічні рішення. — Черкаси: Вертикаль, видавець Кандич С. Г., 2020. — 486 с.
Посилання
- Гідроелектрична станція; Дериваційна гідроелектростанція // Термінологічний словник-довідник з будівництва та архітектури / Р. А. Шмиг, В. М. Боярчук, І. М. Добрянський, В. М. Барабаш ; за заг. ред. Р. А. Шмига. — Львів, 2010. — С. 64; 79. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zapit GES perenapravlyaye syudi div takozh inshi znachennya Gidroelektrosta nciya GES elektrostanciya yaka za dopomogoyu gidroturbini peretvoryuye kinetichnu energiyu vodi v elektroenergiyu DniproGES m Zaporizhzhya Riznovidi GESGES budivlya yakoyi ye chastinoyu grebli nazivayetsya ruslovoyu napriklad Kremenchucka Kiyivska GES Yaksho budivlya roztashovana okremo bilya osnovi grebli na protilezhnomu vid vodoshovisha boci to taka GES nazivayetsya prigreblevoyu napriklad DniproGES GES do yakoyi voda podayetsya trubami nazivayetsya derivacijnoyu napriklad Ingurskij kaskad na Kavkazi Gidroakumulyuvalni elektrostanciyi GAES z oborotnimi gidroagregatami sho pracyuyut yak generatori strumu abo vodyani pompi v godini malogo spozhivannya elektroenergiyi perekachuyut vodu z vodoshovisha u verhnij basejn a v godini pikovih navantazhen viroblyayut energiyu yak zvichajni GES napriklad Kiyivska GES Dnistrovska GAES GES z vikoristannyam energiyi pripliviv nazivayut priplivnimi napriklad GES u Franciyi na richci Rans Princip robotiGidroturbina ta elektrichnij generator A generator 1 stator 2 rotor B turbina 3 regulovani klapani 4 lopatki turbini 5 potik vodi 6 vis obertannya turbini i generatoraHydroelectric dam in cross section Princip roboti GES dosit prostij Lancyug gidrotehnichnih sporud zabezpechuye neobhidnij napir vodi sho nadhodit na lopati gidroturbini yaka privodit v diyu generatori sho viroblyayut elektroenergiyu Neobhidnij napir vodi utvoryuyetsya za dopomogoyu budivnictva grebli i yak naslidok koncentraciyi richki v pevnomu misci abo derivaciyi prirodnim strumom vodi U deyakih vipadkah dlya otrimannya neobhidnogo naporu vodi vikoristovuyut spilno i greblyu i derivaciyi U svoyij roboti GES vikoristovuye cilij kompleks generatoriv ta nasosiv Vikoristovuyutsya tut i oborotni gidroelektroagregati Voni mozhut pracyuvati v oboh rezhimah I generatora i nasosa Bezposeredno v samij budivli gidroelektrostanciyi roztashovuyetsya vse energetichne obladnannya Zalezhno vid priznachennya vono maye svij pevnij podil U mashinnomu zali roztashovani gidroagregati yaki bezposeredno peretvoryuyut energiyu strumu vodi v elektrichnu energiyu Takozh ye dodatkove obladnannya take yak pristroyi keruvannya j kontrolyu nad robotoyu GES transformatorna stanciya ta inshe Gidroelektrichni stanciyi zalezhno vid potuzhnosti podilyayut na taki potuzhni viroblyayut vid 25 MVt do 250 MVt i vishe seredni do 25 MVt mala gidroelektrostanciya elektrichna stanciya sho viroblyaye elektrichnu energiyu za rahunok vikoristannya gidroenergiyi vstanovlena potuzhnist yakoyi stanovit bilshe 1 MVt ale ne perevishuye 10 MVt sho vstanovleno Zakonom Ukrayini Pro elektroenergetiku minigidroelektrostanciya elektrichna stanciya sho viroblyaye elektrichnu energiyu za rahunok vikoristannya gidroenergiyi vstanovlena potuzhnist yakoyi stanovit bilshe 200 KVt ale ne perevishuye 1 MVt sho vstanovleno Zakonom Ukrayini Pro elektroenergetiku mikrogidroelektrostanciya elektrichna stanciya sho viroblyaye elektrichnu energiyu za rahunok vikoristannya gidroenergiyi vstanovlena potuzhnist yakoyi ne perevishuye 200 KVt sho vstanovleno Zakonom Ukrayini Pro elektroenergetiku Potuzhnist GES bezposeredno zalezhit vid natisku vodi a takozh vid KKD vikoristovuvanogo generatora Cherez te sho za prirodnimi zakonami riven vodi postijno zminyuyetsya zalezhno vid sezonu a takozh she vid nizki prichin yak virazhennya potuzhnosti gidroelektrichnoyi stanciyi prijnyato brati ciklichnu potuzhnist Napriklad rozriznyayut richnij misyachnij tizhnevij abo dobovij cikli roboti gidroelektrostanciyi Tipova dlya girskih rajoniv Kitayu mala GES GES Houczibao povit Sinshan okrugu Ichan prov Hubej Voda nadhodit z gori po chornomu truboprovodu Gidroelektrostanciyi takozh dilyatsya zalezhno vid maksimalnogo vikoristannya naporu vodi visokonapirni ponad 60 m serednonapirni vid 25 m nizkonapirni vid 3 do 25 m Zalezhno vid natisku vodi v gidroelektrostanciyah zastosovuyutsya rizni vidi turbin Dlya visokonapirnih kovshovi i radialno osovi turbini z metalevimi spiralnimi kamerami Na serednonapirnih GES vstanovlyuyutsya povorotnolopatni i radialno osovi turbini na nizkonapirnih povorotnolopastni turbini v zalizobetonnih kamerah Princip roboti vsih vidiv turbin shozhij voda sho podayetsya pid tiskom napir vodi nadhodit na lopati turbini yaki pochinayut obertatisya Mehanichna energiya takim chinom peredayetsya na gidrogenerator yakij i viroblyaye elektroenergiyu Turbini rozriznyayutsya deyakimi tehnichnimi harakteristikami a takozh kamerami zaliznimi abo zalizobetonnimi i rozrahovani na riznij tisk vodi Gidroelektrichni stanciyi takozh rozdilyayutsya zalezhno vid principu vikoristannya prirodnih resursiv i vidpovidno stvorennya koncentraciyi vodi Tut mozhna vidiliti taki GES ruslovi i prigreblevi GES Ce najposhirenishi vidi gidroelektrichnih stancij Natisk vodi v nih stvoryuyetsya za dopomogoyu ustanovki mostom povnistyu peregorodka richki abo sho pidnimaye riven vodi v nij na neobhidnu poznachku Taki gidroelektrostanciyi buduyut na bagatovodnih rivninnih richkah a takozh na girskih richkah u miscyah de ruslo richki vuzhche stisnute greblevi GES Buduyutsya pri bilshih naporah vodi U comu vipadku richka povnistyu peregorodzhuyetsya grebleyu a sama budivlya GES roztashovuyetsya za grebleyu u nizhnij yiyi chastini Voda v comu vipadku pidvoditsya do turbin cherez specialni napirni tuneli a ne bezposeredno yak u ruslovih GES derivacijni gidroelektrostanciyi Taki elektrostanciyi buduyut u tih miscyah de velikij uhil richki Neobhidna koncentraciya vodi v GES takogo tipu stvoryuyetsya za dopomogoyu derivaciyi Voda vidvoditsya z richkovogo rusla cherez specialni vodovidvedennya Vodovodi spryamleni i yihnij uhil znachno menshij nizh serednij uhil richki U pidsumku voda pidvoditsya bezposeredno do budivli GES Derivacijni GES mozhut buti riznogo vidu beznapirni abo z napirnoyi derivaciyi U vipadku napirnoyi derivaciyi prokladayetsya vodovid iz velikim podovzhnim uhilom V inshomu vipadku na pochatku derivaciyi na richci stvoryuyetsya visha greblya i stvoryuyetsya vodoshovishe taka shema she nazivayetsya zmishanoyi derivaciyi tomu sho vikoristovuyutsya obidva metodi stvorennya neobhidnoyi koncentraciyi vodi gidroakumulyuyuchi elektrostanciyi Taki GAES zdatni akumulyuvati viroblyuvanu elektroenergiyu i puskati yiyi v hid u momenti pikovih navantazhen Princip roboti takih elektrostancij nastupnij v pevni momenti chasi ne pikovogo navantazhennya agregati GAES pracyuyut yak nasosi i zakachuyut vodu v specialno obladnani verhni basejni Koli vinikaye potreba voda z nih postupaye v napirnij truboprovid i vidpovidno privodit v diyu dodatkovi turbini U gidroelektrichni stanciyi zalezhno vid yih priznachennya takozh mozhut vhoditi dodatkovi sporudi taki yak shlyuzi abo sudnopidjomniki sho spriyayut navigaciyi po vodojmi ribopropuskni vodozabirni sporudi sho vikoristovuyutsya dlya irigaciyi i bagato inshogo Cinnist gidroelektrichnoyi stanciyi polyagaye v tomu sho dlya virobnictva elektrichnoyi energiyi voni vikoristovuyut ponovlyuvani dzherela energiyi Z oglyadu na te sho potrebi v dodatkovomu palivi dlya GES nemaye kinceva vartist oderzhuvanoyi elektroenergiyi znachno nizhche nizh pri vikoristanni inshih vidiv elektrostancij Odniyeyu z perevag GES ye korotkij cikl zapusk zupinka sho dozvolyaye shvidko vklyuchiti yiyi koli v merezhi ye nadlishok elektroenergiyi abo shvidko vklyuchiti koli energiya v deficiti GES mozhna vvimknuti vimknuti za kilka hvilin v toj chas yak v elektrostancij na vikopnomu palivi ci procesi mozhut zajmati kilka godin Obmezhennya isnuyuchih sistem gidroenergetikiDosvid ekspluataciyi visvitliv perevagi prote zasvidchiv i suttyevi vadi isnuyuchih sistem energetiki Oskilki energetichni peretvorennya u sistemah vidbuvayutsya za dopomogoyu masivnih ruhomih elementiv rotoriv ce obumovlyuye neobhidnist periodichnogo obslugovuvannya protyagom vsogo stroku ekspluataciyi Z inshoyi storoni nayavni gidroelektrostanciyi zazvichaj ye sistemami nepryamoyi diyi Voni potrebuyut podvijnogo i navit potrijnogo promizhnogo peretvorennya energiyi Napriklad u gidroelektrostanciyah mehanichna kinetichna energiya vodyanogo potoku spochatku obertayetsya u kinetichnu energiyu rotoriv gidroturbin Vnaslidok perehidnih energetichnih transformacij shemi gidroelektrostancij uskladnyuyutsya i znizhuyetsya yih virobnicha efektivnist Na dodatok veletenski energetichni ob yekti porodzhuyut suttyevi ekologichni problemi Fundamentalni ta prikladni doslidzhennya dozvolili kilkisno nakopichiti novi znannya vtim do cogo chasu ne zabezpechili yakisnogo prorivu u stvorenni energoefektivnih ta dostupnih sistem vidnovlyuvanoyi energiyi Mozhlivosti podalshogo pidvishennya efektivnosti takih sistem obmezheni Rozrahunki svidchat navit progres u stvorenni energetichnih peretvoryuvachiv okremi udoskonalennya yak to bezgreblevi gidroelektrostanciyi na osnovi napivzanurenih ta zanurenih gidroturbin vitroturbinni gidroakumulyuvalni elektrostanciyi kilkisne yih naroshuvannya ne v zmozi kardinalno virishiti nazrili problemi makroskopichnoyi energetiki v ramkah klasichnih polozhen gidromehaniki ta termodinamiki Gidravlichni resursi yaki zhivlyat robotu gidroelektrostancij ye takozh obmezhenimi i chasto geografichno viddalenimi vid misc spozhivannya sho potrebuye dodatkovih investicij v infrastrukturu dlya peredachi elektroenergiyi Regulyarni gidrometrichni sposterezhennya zasvidchuyut rekordno nizkij pripliv vod na richkah ta obmilinnya vodoshovish u riznih chastinah svitu Vse chastishe vinikayut problemi vodozabezpechennya posushlivih regioniv Bilshist klimatichnih modelej vkazuyut na zmenshennya u najblizhchi tri desyatilittya vodnosti richok Centralnoyi Yevropi basejnu Seredzemnogo morya Centralnoyi Ameriki ta Braziliyi Zmini vodnogo rezhimu richok uzhe sogodni negativno vidbivayutsya na stani pov yazanih galuzej ekonomiki U povidomlenni Nacionalnoyi energetichnoyi kompaniyi Ukrenergo jdetsya pro nizku vodnist richki Dnipro Cherez nizkij pripliv vod na richkah dniprovskogo basejnu porushuyetsya stan ekosistemi a koeficiyent vikoristannya vstanovlenoyi potuzhnosti GES skladaye vsogo 30 40 Nayavni makroenergetichni tehnologiyi ne zabezpechuyut visokogo rivnya vikoristannya gidrologichnih resursiv neridko zvuzhuyut tehnichno dostupnij ta ekonomichno docilnij gidrologichnij potencial Dlya ob yednanoyi energosistemi Ukrayini vinikaye zagroza vtrati regulyuyuchih ta gidroelektrostancij Mozhlivist pobudovi novih GES obmezhena oskilki zapasi ne vikoristanih gidroresursiv zdebilshogo vicherpani yak i v bilshosti rozvinenih krayin svitu Dlya togo shob zadovolniti potrebi suspilstva v elektrichnij energiyi nayavnih resursiv vochevid nedostatno Ne vidpovidayut voni povnoyu miroyu i vimogam stalogo rozvitku Magistralnim shlyahom podolannya problem rozvitku galuzi ye udoskonalennya nayavnih ta stvorennya principovo novih tehnologij virobnictva kincevoyi elektrichnoyi energiyi iz zastosuvannyam novitnih dzherel vidnovlyuvanoyi energiyi a takozh ranishe tehnichno nedostupnih ta ekonomichno nedocilnih Alternativoyu makroskopichnij gidroenergetici mozhe stati molekulyarna gidroenergetika Molekulyarni gidroelektrostanciyiDetalnishe Molekulyarna gidroenergetika Molekulyarna gidroenergetika angl molecular hydropower nauka i galuz skladova chastina molekulyarnoyi energetiki yaka vivchaye ta vikoristovuye vidnovlyuvani energetichni vlastivosti molekul atomiv joniv inshih malih chastinok ridinnogo seredovisha vzayemodiyu cih chastinok mizh soboyu z inshimi tilami a takozh z elektrichnimi ta magnitnimi polyami z metoyu viroblennya nakopichennya rozpodilu ta vikoristannya elektrichnoyi energiyi Molekulyarna sistema virobnictva elektrichnogo strumu rozgaluzhenogo richisha na osnovi ob yemnih flyuyidorushijnih moduliv Molekulyarna sistema virobnictva elektrichnogo strumu rozgaluzhenogo richisha na osnovi ob yemnih flyuyidorushijnih moduliv Molekulyarna gidroenergetika ye takozh skladovoyu chastinoyu klasichnoyi gidroenergetiki v osnovi yakoyi lezhat zakoni gidrodinamiki sho opisuyut ruh nestislivoyi ridini ta yiyi vzayemodiyu z tverdimi tilami a takozh zakoni gidrostatiki sho ocinyuyut rivnovagu ridini ta yiyi diyu na zanureni v neyi tila Tozh v rozrahunkah parametriv ta harakteristik sistem molekulyarnoyi gidroenergetiki poryad z energetichnimi harakteristikami malih chastinok vseredini ta na kordoni faz yak pravilo zastosovuyutsya takozh makroskopichni parametri shvidkist tisk gustina potokiv ridini Efektivne peretvorennya ta vivilnennya energiyi molekul atomiv joniv ta inshih chastinok ridini skazhimo vodi abo vodnih rozchiniv elektrolitiv mozhe buti zdijsneno za dopomogoyu fizichnih ta himichnih poverhnevih yavish yaki vinikayut na mezhi faz zokrema zmochuvannya adgeziyi kogeziyi kapilyarnogo efektu adsorbciyi absorbciyi tosho Poryad z vishe nazvanimi yavishami dlya stvorennya molekulyarnih tehnologij ta sistem gidroenergetiki zastosovni takozh fizichni yavisha elektrokinetiki osmosu elektrodializu magnitogidrodinamiki v ridinah ta yih rozchinah a she poyednannya cih efektiv Zvidsilya vitikaye i podil molekulyarnoyi energetiki na skladovi gidroenergetika mizhfaznoyi poverhni elektrokinetichna gidroenergetika gidroenergetika gradiyenta solonosti magnitogidrodinamichna gidroenergetika tosho Fizichni ta himichni yavisha lezhat takozh v osnovi klasifikaciyi sistem molekulyarnoyi gidroenergetiki gidroadgezijni elektrostanciyi mizhfaznoyi poverhni na osnovi pozitivnogo termodinamichnogo p potencialu Gibbza gidroabsorbcijni elektrostanciyi mizhfaznoyi poverhni na osnovi negativnogo termodinamichnogo n potencialu Gibbza elektrokinetichni gidroelektrostanciyi osmotichni gidroelektrostanciyi na osnovi gradiyenta solonosti gidroelektrostanciyi zabarnogo osmosu elektrodializni gidroelektrostanciyi na osnovi gradiyenta solonosti magnitogidrodinamichni elektrostanciyi tosho Klasifikaciya molekulyarnih sistem gidroenergetiki ye umovnoyu bo na praktici voni neridko integruyutsya Div takozhKaskad gidroelektrostancij na Dnipri Spisok gidroelektrostancij Ukrayini Bezgrebleva gidroelektrostanciya Bezgrebleva gidroelektrostanciya na osnovi napivzanurenih gidroturbin Bezgrebleva gidroelektrostanciya na osnovi zanurenih gidroturbin Ruslova gidroelektrostanciyaPrimitkiGidroelektrostanciyi Mikolayivshini bilshe koristi chi shkodi mykolaiv name ukr 5 zhovtnya 2022 Procitovano 7 zhovtnya 2022 Arhiv originalu za 20 veresnya 2018 Procitovano 5 lyutogo 2019 Sidorov V I 2018 Vid makroskopichnih do molekulyarnih tehnologij vidnovlyuvanoyi energiyi Promislova elektroenergetika ta elektrotehnika 3 S 34 42 Ukr a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite news title Shablon Cite news cite news a access date vimagaye url dovidka Sidorov V I 2020 Molekulyarna energetika Teoriya ta tehnichni rishennya Ukr Cherkasi Vertikal vidavec Kandich S G s 486 ISBN ISBN 978 617 7475 79 7 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Perevirte znachennya isbn nedijsnij simvol dovidka Dzherela i literaturaEnciklopediya suchasnoyi Ukrayini t 5 International Hydropower Association 1 veresnya 2019 u Wayback Machine Ivanuk R I Ekonomichni problemi rozvitku palivno energetichnogo kompleksu Ukrayini Ekonomika Ukrayini 1995 r 2 st 38 43 Rozmishennya produktivnih sil Ukrayini za red Ye P Kachana K 1996 Sidorov V I Tehnologiyi gidro ta vitroenergetiki Cherkasi Vertikal vidavec Kandich S G 2016 166 s Sidorov V I Vitroturbinni tehnologiyi gidroakumulyuvannya Promislova elektroenergetika ta elektrotehnika 2016 6 s 14 24 Sidorov V I Bezgreblevi gidroelektrostanciyi na osnovi zanurenih ta napivzanurenih gidroturbin Promislova elektroenergetika ta elektrotehnika 2017 3 105 s 18 26 Sidorov V I Molekulyarna energetika Teoriya ta tehnichni rishennya Cherkasi Vertikal vidavec Kandich S G 2020 486 s ISBN 978 617 7475 79 7PosilannyaGidroelektrichna stanciya Derivacijna gidroelektrostanciya Terminologichnij slovnik dovidnik z budivnictva ta arhitekturi R A Shmig V M Boyarchuk I M Dobryanskij V M Barabash za zag red R A Shmiga Lviv 2010 S 64 79 ISBN 978 966 7407 83 4