Відно́влювана енерге́тика (англ. renewable energy industry) — енергетична галузь, що спеціалізується на отриманні та використанні енергії з відновлюваних джерел енергії.
До відновлюваних джерел енергії належать періодичні або сталі потоки енергії, що розповсюджуються в природі і обмежені лише стабільністю Землі як космопланетарного елемента: променева енергія Сонця, вітер, гідроенергія, природна теплова енергія тощо.
2013 року близько 21 % світового енергоспоживання було забезпечене з відновлюваних джерел енергії. Станом на 2018 рік, до 2040 року заплановано до 40 % світової електроенергії виробляти із відновлюваних джерел, українські плани — збільшити відсоток із 4 % до 25 % до 2035 року.
Розвиток відновлюваної енергетики має величезне значення з огляду на подальшу долю людства, оскільки горючі корисні копалини, що є основою виробництва енергії на початку XXI ст., мають обмежені запаси, які рано чи пізно буде вичерпано. Взірцевим для виживання людства був би сталий розвиток — концепція, за якою виробництво й споживання в суспільстві були б збалансовані так, щоби не залежати від ресурсів, доступних лише тимчасово.
Джерела відновлюваної енергетики
Потік сонячного проміння на Землю, який отримує енергію завдяки термоядерному синтезу в глибині Сонця — джерело більшості видів відновлюваної енергії, за винятком геотермічної енергії та енергії припливів і відпливів (див. Природні енергетичні ресурси). За розрахунками астрономів Сонцю ще залишилося жити близько п'яти мільярдів років, тому за масштабами людського життя відновлюваній енергії, що походить від Сонця, виснаження не загрожує.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdmIyOWhjelJ0YVdkaWQzVnFlbXB4WVhCeWJtcG9ialEyY3pOamNYZzRjeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
- Джерело: EPIA
У строго фізичному сенсі, хоча й вживається термін «відновлювана енергетика», енергія в її джерелах не відновлюється, а тільки постійно вилучається. З сонячної енергії, що прибуває на Землю, лише дуже невелика частина перетворюється на інші види енергії, а велика частина просто відбивається в космос.
Термін «відновлювана енергетика» вживається на противагу використанню енергоносіїв, таких як видобуток копалин, до яких належать, наприклад, кам'яне вугілля, нафта, природний газ або торф. У широкому розумінні ці джерела енергії теж відновлювані, але не за мірками тривалості життя людини, оскільки хід їхнього утворення вимагає сотень мільйонів років, а їхнє використання проходить набагато швидше.
Основною відмінністю відновлюваних джерел енергії є те, що вони не знищуються під час використання, на відміну від мінеральних палив, які споживаються для вироблення енергії. Застосування відновлюваної енергії людиною потребує наявності технологій використання енергії сонячного світла, вітру, морських хвиль, водних течій, біологічних процесів, таких як , , та .
![]()
|
Звичне використання енергії вітру, води, та сонячного світла вже дуже поширене. Однак, масове виробництво електричної енергії з використанням відновлюваних джерел енергії набуло розголосу лише нещодавно, що віддзеркалює основні загрози від зміни клімату, побоювань вичерпати мінеральне паливо, та соціальних і політичних ризиків через широке використання мінеральних палив та атомної енергетики. Зараз використання відновлюваних джерел енергії швидко зростає (на 50 % з 2004 до 2007 року), та в 2007 році досягло 3,4 % від загального виробництва електроенергії (не враховуючи велику гідроенергетику, що надає ще 15 % від загального виробництва).
Основні технології відновлюваної енергетики
Вітроенергетика
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV3TDFkcGJtUmxibVZ5WjNrdWFuQm5Mekl5TUhCNExWZHBibVJsYm1WeVoza3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Вітер утворюється внаслідок нерівномірного нагрівання поверхні Землі Сонцем. Потоки повітря можуть бути використані для приведення в рух вітрових турбін. Принцип дії всіх вітроустановок один: під напором вітру обертається вітрове колесо з лопатями, яке передає крутний момент через систему передач валу генератора, що виробляє електроенергію. Дійсний ККД найкращих вітрових коліс досягає 45 % у разі стійкої роботи за оптимальної швидкості вітру. Існують дві принципово різні будови вітроенергетичних установок: з горизонтальною та вертикальною віссю обертання.
Сучасні вітрові турбіни мають номінальну потужність від, приблизно, 600 кВт до 5 МВт. Найпоширенішими в комерційному застосуванні, наразі, є повітряні турбіни з номінальною потужністю у межах 1,5—3 МВт. Потужність вітрового потоку пропорційна до площі його перерізу і має кубічну залежність від швидкості вітру, тобто його потужність зростає ще швидше, ніж швидкість вітру. Найкращими для розташування вітрових електростанцій є місцевості з потужними та сталими вітрами, такі як прибережні смуги та вершини гір.
Гідроенергетика
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEwTDBWc1pYQm9ZVzUwWDJKMWRIUmxYMlJwYTJVdWFuQm5Mekl5TUhCNExVVnNaWEJvWVc1MFgySjFkSFJsWDJScGEyVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Гідроенергетика — галузь господарсько-економічної діяльності людини а також сукупність природних і штучних підсистем (гідроелектростанцій), що слугують для перетворення енергії водного потоку на електричну енергію. На цих електростанціях, як джерело енергії використовується потенціальна енергія водного потоку, першоджерелом якої є Сонце, що випаровує воду, котра згодом випадає на височинах у вигляді атмосферних опадів, просочується в землю та стікає вниз, формуючи річки.
Гідроелектростанції зазвичай будують на річках, споруджуючи греблі та водосховища. Також можливе використання кінетичної енергії водного потоку на так званих вільнопотокових (дериваційних) ГЕС.
Оскільки густина води приблизно в 800 разів більша за густину повітря, навіть повільний потік води, або слабка океанська течія може виробляти істотну кількість енергії.
Станом на 2006 рік гідроенергетика забезпечує виробництво до 88 % відновлюваної і до 20 % всієї електроенергії у світі, встановлена гідроенергетична потужність досягла 777 ГВт.
На 2010 рік гідроенергетика забезпечує виробництво до 76 % відновлюваної і до 16 % всієї електроенергії в світі, встановлена гідроенергетична потужність досягає 1015 ГВт. Лідерами по виробленню гідроенергії на громадянина є Норвегія, Ісландія і Канада. Найбільш активне гідробудівництво на початок 2000-х веде Китай, для якого гідроенергія є основним потенційним джерелом енергії, в цій же країні розміщено до половини малих гідроелектростанцій світу.
В останні десятиріччя проводяться величезні дослідження практичного використання значного потенціалу течій в морях і океанах, які поділяють на неперіодичні, мусонні (пасатні) й припливно-відпливні. З них в першу чергу розглядається можливість використання енергії головних неперіодичних течій (Гольфстрім, Куросіо та ін.), загальний енергетичний потенціал яких, за різними розрахунками оцінюється від 5 до 300 млрд кВт.
Сонячна енергетика
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk14TDB0c1lYTnphV1Z5Wlc0dWFuQm5Mekl5TUhCNExVdHNZWE56YVdWeVpXNHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek13TDFOdmJHRnlYMmhsWVhScGJtZGZjM2x6ZEdWdFh5MWZWR2hsY20xdmMyOXNZWEpoYm14aFoyVmZMVjlOSlVNekpVSTJjbVpsYkdSbGJpMVhZV3hzWkc5eVpsOHRYMGRsY20xaGJua3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVk52YkdGeVgyaGxZWFJwYm1kZmMzbHpkR1Z0WHkxZlZHaGxjbTF2YzI5c1lYSmhibXhoWjJWZkxWOU5KVU16SlVJMmNtWmxiR1JsYmkxWFlXeHNaRzl5Wmw4dFgwZGxjbTFoYm5rdWFuQm4uanBn.jpg)
Сонячна електроенергетика
Сонячна енергія може бути перетворена на електричну двома основними шляхами: термодинамічним і фотоелектричним.
При термодинамічному методі електричну енергію за рахунок використання сонячної енергії можна отримати використанням традиційних схем в теплових установках, в яких теплота від згоряння палива замінюється потоком концентрованого сонячного випромінювання.
Існують сонячні теплоелектростанції трьох типів:
- баштового типу з центральним приймачем-парогенератором, на поверхні якого концентрується сонячне випромінювання від плоских дзеркал-геліостатів;
- параболічного (лоткового) типу, де в фокусі параболоциліндричних концентраторів розміщуються вакуумні приймачі-труби з теплоносієм;
- тарілкового типу, коли в фокусі параболічного тарілкового дзеркала розташовується приймач сонячної енергії з робочою рідиною.
Сонячна фотовольтаїка являє собою пряме перетворення сонячної радіації в електричну енергію. Принцип дії фотоелектричного перетворювача ґрунтується на використанні внутрішнього фотоефекту в напівпровідниках і ефекту ділення фотогенерованих носіїв зарядів (електронів і дірок) електронно-дірковим переходом або потенційним бар'єром типу метал-діелектрик-напівпровідник.
В цьому сенсі, «сонячна енергія» може позначати енергію, отриману від сонячного випромінення. Існують різні шляхи застосування енергії сонячного випромінення, в тому числі із:
- Генерування електричної енергії із використанням сонячних елементів.
- Вироблення електричної енергії із використанням концентраторів сонячного випромінення.
- Вироблення електричної енергії шляхом нагрівання стисненого повітря або іншого газу для обертання турбін.
- Генерування електричної енергії на геосинхронній орбіті із використанням штучних супутників — орбітальної енергетичної системи.
Сонячна теплоенергетика
У сучасному світі сонячна енергія широко використовується для теплопостачання, в тому числі гаряче водопостачання і опалення, а також для холодопостачання, кондиціювання повітря, висушування та в інших технологічних процесах.
Системи сонячного теплопостачання класифікуються наступним чином:
- системи «активного» сонячного теплопостачання, що використовують «активні» установки на основі сонячних колекторів з циркуляцією теплоносія, яким можуть слугувати рідина (вода, розчини солей) і газ (повітря);
- системи «пасивного» сонячного опалення, в яких різні конструкційні елементи споруд використовуються в ролі теплоприймачів сонячної енергії;
- змішані системи сонячного теплопостачання, в яких використані елементи «пасивного» і «активного» сонячного теплопостачання.
Приклади прямого використання теплової енергії від сонячного світла:
- Обігрівання будівель через систему пасивного обігріву.
- Нагрівання продуктів харчування в сонячних печах.
- Нагрівання води або повітря для господарчих потреб в .
- Нагрівання та охолодження повітря із використанням сонячних каменів.
- Кондиціонування повітря тепловими насосами.
Геотермальна енергетика
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxqTDFCMWFHRm5ZVzVmWjJWdmRHaGxjbTFoYkY5d2JHRnVkQzVxY0djdk1qSXdjSGd0VUhWb1lXZGhibDluWlc5MGFHVnliV0ZzWDNCc1lXNTBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Під геотермальною енергетикою розуміють промислове отримання енергії, зокрема електроенергії, з гарячих джерел, термальних підземних вод. Основним джерелом цієї геотермальної енергії слугує постійний потік теплоти з розжарених надр, направлений до поверхні Землі. Земна кора отримує теплоту в результаті тертя ядра, радіоактивного розпаду елементів, хімічних реакцій.
Розрізняють п'ять основних типів зон розподілу геотермальної енергії:
- нормальне поверхневе тепло Землі на глибині від декількох десятків до сотень метрів;
- гідротермальні системи, тобто резервуари гарячої або теплої води, у більшості випадків самовиливної;
- парогідротермальні системи — родовища пари і самовиливної пароводяної суміші;
- петрогеотермальні зони або теплота сухих гірничих порід;
- магма (нагріті до 1300 °C розплавлені гірничі породи).
Проявленням геотермальної теплоти, що має практичне значення, є запаси гарячої води і пари в підземних резервуарах на відносно невеликих глибинах і гейзери, які виходять на поверхню.
Основним показником придатності геотермальних джерел для використання є їх природна температура, за якою вони поділяються на низькотермальні води з температурою 40-70°С, середньотермальні з температурою 70-100°С, високотермальні води і пара з температурою 100—150°С, парогідротерми і флюїди з температурою вище від 150°С.
Геотермальна енергія в низці країн (Угорщина, Ісландія, Італія, Мексика, Нова Зеландія, Росія, США, Японія) широко використовується для теплопостачання та вироблення електроенергії. Так, в Ісландії за рахунок геотермальної енергії забезпечується понад чверть вироблення електроенергії.
У 2008 р. в світі встановлена потужність електрогенерувальних геотермальних установок склала близько 11 млн кВт з виробленням 55 млрд кВт·год електроенергії.
Біопаливо, біоенергетика
- Детальніше: Біоенергетика, Біопаливо
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUwTDAxbGRIcGZZbWx2YldGemMxOXdiM2RsY2w5emRHRjBhVzl1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxTlpYUjZYMkpwYjIxaGMzTmZjRzkzWlhKZmMzUmhkR2x2Ymk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Біомаса є одним з найдавніших джерел енергії, однак її використання до недавнього часу зводилося до прямого спалювання при відкритому вогні або в печах і топках з відносно низьким ККД. Під біомасою розуміються органічні речовини, які утворюються в рослинах в результаті фотосинтезу і можуть бути використані для отримання енергії, включаючи всі види рослинності, рослинні відходи сільського господарства, деревообробної та інших видів промисловості, побутові відходи.
Біомаса грає суттєву роль в енергобалансах промислово розвинених країн: у США її частка складає 4 %, в Данії — 6 %, в Канаді — 7 %, в Австрії — 14 %, в Швеції — 16 % загального споживання первинних енергоресурсів цих країн. У світі в 2004 р. встановлена потужність електростанцій на біомасі склала 39 млн кВт.
Найпоширенішими технологіями використання біомаси в біоенергетиці є:
- фізичний метод — пряме спалювання;
- хімічні методи — піроліз, газифікація, виробництво спиртів і масел для отримання моторного палива;
- мікробіологічний метод — анаеробна ферментація з утворенням метану.
Значним ресурсом для відновлюваної енергетики є використання хімічної енергії біомас. Перевагою біомас є те, що їх можна безпосередньо перетворювати в паливо для автомобілів та інших машин. Біомаса може безпосередньо вирощуватися для потреб виробництва енергії, тоді її називають біомасою третього покоління, або можуть використовуватися відходи біологічної маси, призначеної для інших потреб, тоді її називають біомасою другого покоління.
Біопаливо, яке може використовуватися в транспортних засобах, виготовляють з олії, тваринних жирів, жирних відходів. За 2011 рік воно забезпечило 2,7 % споживання палива транспортом.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU0TDBKcGIyZGhjMTlRYUc5MGIzWnZiSFJoYVd0ZlYybHVaQzVxY0djdk1qVXdjSGd0UW1sdloyRnpYMUJvYjNSdmRtOXNkR0ZwYTE5WGFXNWtMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Відновлювана енергетика в світі
Згідно з даними Міжнародного енергетичного агентства, очікувалося зростання сектору відновлюваної енергетики у світі на 40 % у найближчі п'ять років (2014—2019). Нині відновлювані джерела енергії є сектором виробництва електроенергії, який зростає найшвидше у світі. До 2018 року вони, за прогнозами, займатимуть майже 25 % у глобальному енергетичному виробництві у порівнянні з 20 % у 2011 році. Зокрема, частка вітру, сонця, геотермальної та біоенергетики у виробництві електроенергії подвоїться і досягне 8 % до 2018 року, порівняно з 4 % в 2011 році. У 2006 році вона становила лише 2 %.
Міжнародне енергетичне агентство попереджає, що розвиток відновлюваних джерел стає все більш складним і стикається з проблемами — особливо у макроекономічній площині. В основному це пов'язано із тим, що субсидії державами традиційної енергетики ідуть на зменшення (бо уряди взяли курс на розвиток відновлюваних джерел), що не збігається з інтересами певних груп.
Інвестиції і економічне зростання в галузі відновлюваних джерел енергії прискорюються на ринках країн, що розвиваються. У таких країнах відновлювані джерела енергії допомагають задовольняти попит на електроенергію, який швидко зростає, а також слугують вирішенню питань диверсифікації постачань енергії.
За прогнозами Міжнародного енергетичного агентства, країни, що не є членами Організації економічного співробітництва та розвитку (ОЕСР), в тому числі Китай, мають забезпечити 60 % світового зростання в галузі відновлюваних джерел енергії до 2018 року. Таке швидке розгортання у повній мірі компенсує уповільнення розвитку галузі в інших регіонах світу, зокрема, таких розвинених державах, як Європа та США — ринках відновлюваної енергетики, які вже сформувалися. .
За даними звіту Єврокомісії, який публікується кожні два роки, у 2013 році частка відновлюваної енергії у всьому енергетичному циклі в ЄС становила 15 %. Роком пізніше вона зросла на 0,3 %. Зростання відбувалося в усіх країнах ЄС. В планах також є збільшення до 20 % частку джерел цього виду енергоносіїв до 2020 року. Кожна країна при цьому впроваджуватиме відповідну квоту згідно із власними потребами. Євросоюзу вдається досягти таких показників в першу чергу за рахунок таких країн, як Швеція, Данія, Латвія, де частка відновлюваних джерел енергії складає до 42 %. Натомість як у Британії вона становить трохи більше 5 %, а у Німеччині — 9,5 % станом на 2015 р.
В Німеччині наприкінці 2018 року офіційно закрито останню шахту з видобутку кам'яного вугілля. 2018 року 40 % всієї електроенергії Німеччина отримала від сонця, вітру, біомаси та гідроелектричних станцій.
У 2020 році стало відомо, що 29 островів у Європі повністю перейдуть на енергію з відновлюваних джерел. Всі ці острови беруть участь у програмі підтримки енергонезалежності островів Clean energy for EU islands, запущеній Євросоюзом у 2019 році.
Коста-Рика виробляє з відновлюваних джерел понад 98 % електроенергії вже шостий рік поспіль. Показник у 99,78 % стане найвищим з 1986 року.
Глобальні показники відновлюваної енергетики | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Інвестиції в нові потужності (за рік), млрд доларів США | 182 | 178 | 237 | 279 | 256 | 232 | 270 | 285 | 241 | 280 | 305 | 302 | 303,5 | 366 |
Сумарна встановлена потужність відновлюваної енергетики, ГВт ел. | 1,140 | 1,230 | 1,320 | 1,360 | 1,470 | 1,578 | 1,712 | 1,849 | 2,017 | 2,195 | 2,376 | 2,588 | 2,839 | 3146 |
Сумарна встановлена потужність гідроенергетики, ГВт ел. | 885 | 915 | 945 | 970 | 990 | 1,018 | 1,055 | 1,064 | 1,096 | 1,114 | 1,132 | 1,150 | 1,170 | 1195 |
Сумарна встановлена потужність вітрової енергетики, ГВт ел. | 121 | 159 | 198 | 238 | 283 | 319 | 370 | 433 | 487 | 539 | 591 | 651 | 743 | 845 |
Сумарна встановлена потужність мережевих об'єктів сонячної енергетики (фотовольтаїка), ГВт ел. | 16 | 23 | 40 | 70 | 100 | 138 | 177 | 227 | 303 | 402 | 505 | 627 | 760 | 942 |
Сумарна встановлена потужніст об'єктів геліоконцентрації (CSP), ГВт | 6,2 | |||||||||||||
Сумарна встановлена потужність водонагрівальних об'єктів сонячної енергетики, ГВт тепл. | 130 | 160 | 185 | 232 | 255 | 373 | 406 | 435 | 456 | 472 | 480 | 501 | ||
Сумарна встановлена потужність об'єктів геотермальної енергетики, ГВт | 14,1 | 14,5 | ||||||||||||
Виробництво етанолу (за рік), млрд літрів | 67 | 76 | 86 | 86 | 83 | 87 | 94 | 98 | 98.6 | 106 | 112 | 115 | 105 | |
Виробництво біодизелю FAME+HVO (за рік), млрд літрів | 12 | 17.8 | 18.5 | 21.4 | 22.5 | 26 | 29.7 | 30 | 30.8 | 31 | 34 | 47,5 | 46,5 | |
Кількість країн з визначеними цільовими показниками використання відновлюваної енергії | 79 | 89 | 98 | 118 | 138 | 144 | 164 | 173 | 176 | 179 | 169 | 172 | 165 | |
Джерело: The Renewable Energy Policy Network for the 21st Century (REN21)–Global Status Report |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZoTDFCcGNtOW5iM1p2TFcxcGJHd3VhbkJuTHpJMU1IQjRMVkJwY205bmIzWnZMVzFwYkd3dWFuQm4uanBn.jpg)
Відновлювана енергетика в Україні
В Україні дослідженнями проблем відновлюваної енергетики займається, зокрема, Інститут відновлюваної енергетики НАНУ, , Біоенергетична асоціація України інші науково-дослідні установи та приватні підприємства.
За оцінками дослідників, загальний економічно-доцільний потенціал відновлюваних та нетрадиційних джерел енергії в Україні становить, приблизно, 454.4 млрд кВт год. або 59.2 млн т у. п. на рік. Станом на 1998 рік, 3,05 % від загального обсягу споживання енергії було отримано з відновлюваних джерел енергії. Станом на 2012 рік, відновлювані джерела енергії становили лише 2 % від енергоспоживання в країні.
Україна приєдналася до Європейського енергетичного співтовариства і взяла на себе зобов'язання до 2020 року виробляти 11 % електроенергії із відновлюваних джерел енергії. Від 2009 року об'єкти відновлюваної енергетики в Україні отримали право на використання зеленого тарифу.
Обмеження наявних технологій та систем енергетики
Досвід експлуатації висвітлив переваги, проте, засвідчив і суттєві вади наявних систем енергетики. Оскільки енергетичні перетворення у системах відбуваються за допомогою масивних рухомих елементів (роторів), це обумовлює їх високу інерційність та необхідність періодичного обслуговування протягом всього строку експлуатації.
З іншого боку, наявні енергетичні об'єкти, зазвичай, є системами непрямої дії. Вони потребують подвійного і, навіть, потрійного проміжного перетворення енергії. Наприклад, у гідроелектростанціях та вітрових електростанціях механічна кінетична енергія водяного потоку або вітру спочатку обертається на кінетичну енергію роторів гідро- та вітротурбін. Внаслідок перехідних енергетичних трансформацій схеми електростанцій ускладнюються, і знижується їх виробнича ефективність (коефіцієнт корисної дії).
На додаток, велетенські енергетичні об'єкти породжують суттєві екологічні проблеми, зокрема, викиди парникових газів і забруднення довкілля у разі використання викопного органічного палива, запаси якого, до речі, на Землі швидко скорочуються. Значні капіталовкладення у фундаментальні та прикладні дослідження дозволили кількісно накопичити нові знання, втім, до цього часу не забезпечили якісного прориву у створенні енергоефективних та доступних систем відновлюваної енергії. І в подальшому, можливості підвищення енергоефективності великих систем будуть звужуватись через невідповідність якості конструктивних матеріалів умовам їх використання.
Розрахунки свідчать, навіть прогрес у створенні енергетичних перетворювачів, окремі удосконалення як то безгреблеві гідроелектростанції на основі напівзанурених та занурених гідротурбін; вітротурбінні гідроакумулювальні електростанції, вітротурбінні системи виробництва й постачання тепла населеним пунктам, промисловим та агропромисловим об'єктам, кількісне їх нарощування не в змозі кардинально вирішити назрілі проблеми макроскопічної енергетики в рамках класичних положень гідромеханіки та термодинаміки.
Гідравлічні та вітрові ресурси, які живлять роботу гідроелектростанцій та вітрових електростанцій, є також обмеженими і часто географічно віддаленими від місць споживання. Регулярні гідрометричні спостереження засвідчують рекордно низький приплив води на річках та обміління водосховищ у різних частинах світу. Все частіше виникають проблеми водозабезпечення посушливих місцевостей. Більшість кліматичних моделей вказують на зменшення у найближчі три десятиліття водності річок Центральної Європи, басейну Середземного моря, Центральної Америки та Бразилії. Зміни водного режиму річок уже сьогодні негативно відбиваються на стані пов'язаних галузей економіки. У повідомленні Національної енергетичної компанії «Укренерго» йдеться про низьку водність річки Дніпро. Через низький приплив вод на річках дніпровського басейну порушується стан екосистеми, а коефіцієнт використання встановленої потужності ГЕС складає всього 30-40 %. Наявні макроенергетичні технології не забезпечують високого рівня використання гідрологічних ресурсів, нерідко звужують технічно доступний та економічно доцільний гідрологічний потенціал. Для об'єднаної енергосистеми України виникає загроза втрати регулювальних та маневрових потужностей гідроелектростанцій. Під великим питанням залишається побудова в Україні нових потужностей, оскільки запаси вільних гідроресурсів надзвичайно вичерпуються, як не стало їх задовго до цього і в країнах Європейського Союзу.
Великі надії сьогодні пов'язано зі зростанням світової вітроенергетики, що перевершує найоптимістичніші прогнози. Будуються нові й оновлюються давні вітропарки. Віджилі вітрові турбіни замінюються сучасними, більш потужними. Загальна встановлена потужність вітрових електростанцій в країнах Європейського Союзу на кінець 2017 року становила 169 ГВт, а виробляють вони сьогодні 11,6 % всієї електроенергії. Електроенергія, що створюється вітровими електростанціями, за вартістю нині зрівнялася з електроенергією, виробленою тепловими електростанціями. Експерти завбачують чергове падіння вартості вітрової електроенергії на 24-30 % до кінця 2030 року і на 35-41 % — до кінця 2050 року. Попри те що 18-68 ТВт вітрових ресурсів, є технічно досяжними та економічно доцільними для використання, світова частка освоєного потенціалу на кінець 2018 року, становила всього 597 ГВт.
Альтернативою макроскопічній енергетиці може стати молекулярна енергетика.
Молекулярна енергетика
Докладніше: Молекулярна енергетика
Молекулярна енергетика (англ. molecular power або molecular power engineering) — складова частина електроенергетики, яка вивчає і використовує енергетичні властивості молекул, атомів, йонів, інших малих частинок рідинного та газоподібного середовищ, взаємодію цих частинок між собою, з іншими тілами а також з електричними та магнітними полями задля вироблення, передавання, накопичення, розподілу та використання електроенергії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxqTDAxdmJHVmpkV3hoY2w5d2IzZGxjbDh4TUM1cWNHY3ZNamt4Y0hndFRXOXNaV04xYkdGeVgzQnZkMlZ5WHpFd0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
В основі молекулярної енергетики лежать атомно-молекулярний та йонно-молекулярний принципи побудови речовини. Перший принцип характеризує дискретність або перервність будови речовини, другий принцип розкриває стан електролітичних розчинів та взаємодію іонів з молекулами розчинника. Ключовими поняттями молекулярної енергетики є атом, молекула, іон, хімічний зв'язок, міжатомний та міжмолекулярний потенціали, термодинамічні потенціали. Предметом дослідження молекулярної енергетики є агрегатні стани речовини, міжфазна поверхня, поверхневі явища, процеси перенесення, перетворення та відновлення енергії, молекулярні способи (технології) та технічні засоби (системи) виробництва, накопичення, розподілу та використання електроенергії.
Двома складовими частинами молекулярної енергетики є молекулярна гідроенергетика (МГ) та молекулярна вітроенергетика (МВ).
Молекулярна гідроенергетика (англ. molecular hydropower) — наука і галузь, складова частина молекулярної енергетики, яка вивчає та використовує відновлювані енергетичні властивості молекул, атомів, йонів, інших малих частинок рідинного середовища, взаємодію цих частинок між собою, з іншими тілами а також з електричними та магнітними полями задля вироблення, передавання, накопичення, розподілу та використання електроенергії. У МГ певний об'єм рідини або розчину, розглядається як молекулярна термодинамічна система з притаманними їй фізико-хімічними параметрами та характеристиками: внутрішньою енергією, енергією на кордонах фаз, концентрацією розчиненої речовини, осмотичним тиском, хімічним потенціалом тощо. Ефективне перетворення та вивільнення енергії молекул, атомів, йонів та інших частинок рідини, скажімо, води або водних розчинів (електролітів), може бути здійснено за допомогою фізичних та хімічних поверхневих явищ, які виникають на межі фаз, зокрема, змочування, адгезії, когезії, капілярного ефекту, адсорбції, абсорбції тощо. Поряд з вище названими явищами для створення молекулярних технологій та систем гідроенергетики застосовно також фізичні явища електрокінетики, осмосу,електродіалізу, магнітогідродинаміки в рідинах та їх розчинах, а ще поєднання цих ефектів. Звідсіля витікає і поділ молекулярної гідроенергетики на гідроенергетику міжфазної поверхні, електрокінетичну гідроенергетику, гідроенергетику градієнта солоності, магнітогідродинамічну енергетику тощо.
МВ — складова частина молекулярної енергетики, що вивчає та використовує відновлювані енергетичні властивості швидких молекул, атомів, йонів, інших малих частинок газового повітряного середовища, взаємодію цих частинок між собою, з іншими тілами а також з електричними та магнітними полями з метою вироблення, накопичення, передачі та розподілу електричної енергії. Молекулярна вітроенергетика є також складовою частиною класичної вітроенергетики, в основі якої лежать закони газодинаміки (аеродинаміки), що описують рух повітря та його взаємодію з твердими тілами, а також закони аеростатики, що оцінюють рівновагу повітря та його дію на занурені в нього тіла. Для ефективного перетворення енергії молекул газової повітряної суміші в електричну енергію можна використати відомі фізичні явища: йонізації атомів та молекул активної речовини під дією швидких молекул повітря, зокрема, явище ступенево-ударної йонізації; термоелектричний ефект Зеебека — виникнення термо-ЕРС у молекулярній структурі під тепловою дією швидких молекул повітря; сорбційний ефект — виникнення термо-ЕРС у сорбційній молекулярній структурі при поглинанні швидких молекул повітря; прямий п'єзоелектричний ефект — виникнення електричних зарядів на гранях певних кристалів при деформації та зворотний магнітострикційний ефект (магнетопружний ефект Вілларі) — зміна намагніченості певних матеріалів під впливом механічних напружень. Ці фізичні явища окремо або ж у поєднанні з іншими, застосовні для створення високоефективних систем МВ. Молекулярна енергетика є альтернативою макроскопічної енергетики, у тому числі відновлюваної.
Примітки
- Мхитарян, 1999.
- RENEWABLES 2014 Global status report [ 2020-11-12 у Wayback Machine.] —
- Білявський, Максим. . razumkov.org.ua (uk-ua) . Архів оригіналу за 23 січня 2021. Процитовано 22 січня 2021.
- REN21 (2008). Renewables 2007 Global Status Report [ 8 квітня 2008 у Wayback Machine.] page 9.
- Енергетика: історія, сучасність і майбутнє. Кн. 5 /2.2.1. Вітроенергетичні установки [ 27 листопада 2015 у Wayback Machine.], 2013
- (PDF). European Wind Energy Association. Архів EWEA Executive summary оригіналу (PDF) за 12 березня 2007. Процитовано 11 березня 2007.
- Richard Shelquist (18-Oct-2005). Density Altitude Calculator. Архів оригіналу за 25 червня 2013. Процитовано 17 вересня 2007.
- . CSG, Computer Support Group, Inc. and CSGNetwork.Com. Copyright© 1973–2007. Архів оригіналу за 22 січня 2010. Процитовано 17 вересня 2007.
- . Архів оригіналу за 22 травня 2022. Процитовано 22 травня 2022.
- Енергетика: історія, сучасність і майбутнє. Кн. 5 /2.6. Використання гідравлічної енергії течій [ 13 серпня 2014 у Wayback Machine.], 2013
- Енергетика: історія, сучасність і майбутнє. Кн. 5 /2.1.2. Сонячна електроенергетика [ 19 серпня 2014 у Wayback Machine.], 2013
- Енергетика: історія, сучасність і майбутнє. Кн. 5 /2.1.1. Сонячна теплоенергетика [ 23 вересня 2015 у Wayback Machine.], 2013
- Енергетика: історія, сучасність і майбутнє. Кн. 5 /2.8. Геотермальна енергетика [ 15 вересня 2014 у Wayback Machine.], 2013
- Енергетика: історія, сучасність і майбутнє. Кн. 5 /2.3.1. Енергетичні ресурси біомаси [ 24 серпня 2014 у Wayback Machine.], 2013
- Енергетика: історія, сучасність і майбутнє. Кн. 5 /2.3.2. Біоенергетичні технології, 2013
- (2011). (PDF). с. 17. Архів оригіналу (PDF) за 5 вересня 2011. Процитовано 14 березня 2012.
{{}}
: Недійсний|deadurl=404
() - Відновлювана енергетика: перспективи України. [ 13 вересня 2014 у Wayback Machine.] — Радіо Свобода. — 14.09.2014. ]
- Renewable energy progress report Brussels, 16 June 2015 [ 17 червня 2015 у Wayback Machine.] — Europa.eu
- Євросоюз збільшує частку джерел відновлюваної енергії [ 17 червня 2015 у Wayback Machine.] — Eurointegration.com.ua
- . . 23 січня 2019. Архів оригіналу за 14 лютого 2019. Процитовано 13 лютого 2019.
- . kosatka.media (рос.). Архів оригіналу за 24 лютого 2022. Процитовано 5 листопада 2020.
- . kosatka.media (рос.). Архів оригіналу за 24 лютого 2022. Процитовано 4 січня 2021.
- . Архів оригіналу за 29 квітня 2014. Процитовано 15 грудня 2015.
- Мхитарян, 1999, С.43.
- Мхитарян, 1999, С.46.
- . Архів оригіналу за 13 вересня 2014. Процитовано 13 вересня 2014.
- . Архів оригіналу за 13 вересня 2014. Процитовано 13 вересня 2014.
- . Радіо Свобода (укр.). Архів оригіналу за 22 травня 2022. Процитовано 22 травня 2022.
- Сидоров, В. І. ( (2020). Молекулярна енергетика. Теорія та технічні рішення (Укр.) . Черкаси: Вертикаль, видавець Кандич С.Г. с. 486. ISBN .
{{}}
: Перевірте значення|isbn=
: недійсний символ () - Сидоров, В. І. (2020). Введення в галузь. В кн. Молекулярна енергетика. Теорія та технічні рішення (Укр.) . Черкаси: Вертикаль, видавець Кандич С.Г. с. 486. ISBN .
{{}}
: Перевірте значення|isbn=
: недійсний символ ()
Література
Українською мовою
- Альтернативні палива з біомаси / С. М. Уминський, В. П. Чучуй, С. В. Інютін ; Мінагрополітики, Одеський держ. аграрний ун-т. — О. : ТЕС, 2014. — 375 с. : іл., табл. — Бібліогр.: с. 360—372 (143 назви).
- Атлас енергетичного потенціалу відновлюваних і нетрадиційних джерел енергії України / [С. О. Кудря, Л. В. Яценко, Г. П. Душина, Л. Я. Шинкаренко та ін.]. — К., 2001. — 41 c.
- Відновлювані джерела електричної енергії (аналіз, перспективи, проекти) / І. О. Сінчук, С. М. Бойко, І. А. Луценко, Г. І. Ткаченко ; під ред. Сінчука О. М. — Кременчук: Вид-во ПП Щербатих О. В., 2013. — 102 с. : рис. — Бібліогр.: с. 187—191 (58 назв).
- Відновлювані джерела енергії (досвід Польщі для України): навч. посіб. / Р. Титко, В. М. Калініченко. — Варшава; Краків; Полтава: OWG, 2010. — 530 с. —
- Вітроенергетика та енергетична стратегія / О. Ф. Оніпко, Б. П. Коробко, В. М. Мханюк. — К. : УАН, Фенікс, 2008. — 168 с.
- Глосарій технічних термінів у сфері енергоефективності та відновлюваних джерел енергії / [за ред. О. Масняка та ін.; пер з нім. О. Блащук]. — Львів: Львівська політехніка, 2019. — 212 с. — .
- Дубровін В. О. Біопалива (технології, машини і обладнання) / В. О. Дубровін та ін. — К: ЦТІ «Енергія та електрифікація», 2004, — 256с. —
- Енергетика: історія, сучасність і майбутнє. Електроенергетика та охорона навколишнього середовища. Функціонування енергетики в сучасному світі / [Бурячок Т. О. та ін. ; наук. ред.: Клименко В. Н., Ландау Ю. О., Сігал І. Я.]. — Київ: [б. в.], 2013. — 391 с. : іл., табл. — Бібліогр.: с. 383—389. — 500 пр. — (читати он-лайн [ 8 грудня 2016 у Wayback Machine.])
- Енергія для всіх: техн. довід. з енергоощад. та відновних джерел енергії / Олександр Щербина. — Вид. 4-е, доп. і перероб. — Ужгород: Вид-во Валерія Падяка, 2007. — 336 с.
- Енергоефективність та відновлювані джерела енергії / Бевз С. М. [та ін.] ; під заг. ред. А. К. Шидловського ; НАН України, П-во «Укренергозбереження». — К. : Українські енциклопедичні знання, 2007. — 560 с. — (Енергетика України на початку XXI століття ; т. 4). —
- Нетрадиційна енергетика: основи теорії і задачі: навч. посіб. / Д. Л. Дудюк, С. С. Мазепа, Я. М. Гнатишин. — Львів: Магнолія, 2008. — 188 с.
- Нетрадиційні та відновлювані джерела енергії: підруч. / С. О. Кудря. — К. : НТУУ «КПІ», 2012. — 492 с.
- Нетрадиційні та поновлювані джерела енергії: навч. посіб. / О. І. Соловей, Ю. Г. Лега, В. П. Розен, О. О. Ситник, А. В. Чернявський, Г. В. Курбас; за заг. ред. О. І. Солов'я. — Черкаси: ЧДТУ, 2007. — 483 с.
- Організаційні та еколого-економічні засади використання відновлюваних енергоресурсів: монографія / А. В. Прокіп, В. С. Дудюк, Р. Б. Колісник ; [за заг. ред. А. В. Прокіпа]. — Львів: ЗУКЦ, 2015. — 338 с. : іл., схеми, граф. — Бібліогр.: с. 317—337 (183 назви). — : 70,00.
- Паливно-енергетичний комплекс України на порозі третього тисячоліття ; під заг. ред. А. К. Шидловського, М. П. Ковалка. — К. : Українські енциклопедичні знання. − 2001. — 398 с. —
- Поновлювані джерела енергії: Навч. посіб. / М. І. Сиротюк ; за ред. С. І. Кукурудзи. — Л. : ЛНУ ім. І.Франка, 2008. — 248 c.
- Розвиток ринку біопалив в Україні / Калетнік Г. М. — К.: Аграрна наука, 2008. — 464 с.
- Сонячна енергетика: теорія та практика / Й. С. Мисак, О. Т. Возняк, О. С. Дацько, С. П. Шаповал ; Нац. ун-т «Львівська політехніка». — Л. : Вид-во Львів. політехніки, 2014. — 340 с.
- Список галузевих журналів відновлюваної енергетики
- Функціонування, стратегічний розвиток і регулювання відновлюваної енергетики / Трофименко О. О., Войтко С. В. ; Нац. техн. ун-т України «Київ. політехн. ін-т». — К. : [Альфа Реклама], 2014. — 179 с. : рис., табл. — Бібліогр.: с. 143—157.
- Сидоров В. І. Технології гідро- та вітроенергетики. — Черкаси: Вертикаль, видавець Кандич С. Г., 2016. — 166 с
- Сидоров В. І. Вітротурбінні технології гідроакумулювання / Промислова електроенергетика та електротехніка. — 2016. — № 6. — с. 14-24
- Сидоров В. І. Безгреблеві гідроелектростанції на основі занурених та напівзанурених гідротурбін / Промислова електроенергетика та електротехніка. — 2017. — № 3 (105). — с. 18-26.
- Сидоров В. І. Вітрові теплоелектростанції / Промислова електроенергетика та електротехніка. — 2018. — № 1. — С. 28–36. -SA'> № 3. — С. 34–42.
- Сидоров В. І. Від макроскопічних до молекулярних технологій відновлюваної енергії / Промислова електроенергетика та електротехніка. — 2018. — № 3. — С. 34–42.
Іноземними мовами
- Возобновляемая энергия: В 2 ч. Ч. 1. Термодинамика атмосферы и океана. Океанические электростанции / Б. А. Трошенькин; НАН Украины. Ин-т пробл. машиностроения им. А. Н. Подгорного. — Х. : Форт, 2003. — 104 c. — Библиогр.: с. 94-101.
- Возобновляемая энергия: В 2 ч. Ч. 2. Термодинамика литосферы. Геотермические электростанции / Б. А. Трошенькин; Ин-т пробл. машиностроения им. А. Н. Подгорного НАН Украины. — Х. : Форт, 2004. — 154 c. — Библиогр.: 237 назв.
- Н. М. Мхитарян. Энергетика нетрадиционных и возобновляемых источников. Опыт и перспективы. — К. : Наукова думка, 1999. — 320 с. — .
- Энергетический менеджмент / Под общей ред. А. В. Праховника. — К.:ІЕЕ НТУУ «КПИ», 2001. — 472 с.
Див. також
Цілі сталого розвитку | |
![]() | |
Ціль 1. Подолання бідності |
- Список галузей відновлюваної енергетики за країною
- Світове споживання енергії
- Масдар — місто майбутнього
- Інститут електродинаміки НАН України
- Міжнародна агенція з відновлюваних джерел енергії
- Інститут відновлюваної енергетики НАН України
- Українська вітроенергетична асоціація
- Сонячна енергія в Україні
- Інститут загальної енергетики
- Зелений тариф
- Зелена економіка
- Циркулярна економіка
- (100%-на відновлювана енергетика)
- Відновлювана енергетика в Албанії
- Безгреблева гідроелектростанція
- Безгреблева гідроелектростанція на основі напівзанурених гідротурбін
- Безгреблева гідроелектростанція на основі занурених гідротурбін
- Вітротурбінна гідроакумулювальна електростанція
- Підрозділи відновлюваної енергетики:
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Category:Renewable energy |
- Відновлювані джерела енергії
- Гідроенергія (енергія річок, припливів і відпливів)
- Енергія морських хвиль
- Сонячна енергія,
- Біомаса,
- Відходи,
- Деревина,
- Енергія вітру,
- ,
- Енергія вітру,
- Стале місто
- Сталий розвиток
Посилання
- Агентство з відновлюваної енергетики. [ 9 січня 2016 у Wayback Machine.]
- Башинська Ю. І. Транскордонна співпраця областей Західного регіону України у сфері відновлюваної енергетики [ 20 грудня 2016 у Wayback Machine.]
- Україна приєдналась до Міжнародного агентства з відновлюваних джерел енергії [ 20 грудня 2016 у Wayback Machine.] // Україна комунальна, 5.12.16.
- Юлія Березовська. Відновлювана енергетика. Точки зростання [ 23 грудня 2016 у Wayback Machine.] // Тиждень, 6.10.2016.
- Ю. Корольчук. Відновлювана енергетика: перспективи України [ 3 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Радіо Свобода, 14 липня 2013.
- Україна розвиває конкурентоспроможний ринок відновлюваних джерел енергії [ 20 грудня 2016 у Wayback Machine.] // Урядовий кур'єр, 17.05.2016.
- Кудря С. О. Стан та перспективи розвитку відновлюваної енергетики в Україні [ 20 грудня 2016 у Wayback Machine.] // Вісник Національної академії наук України. — 2015. — № 12. — С. 19-26.
- У пошуках чистої енергії [ 21 грудня 2016 у Wayback Machine.] // Пробудись! 8 березня 2005.
- Добування енергії з надр землі [ 21 грудня 2016 у Wayback Machine.] // Пробудись! 8 серпня 2002.
- — збірка гіперпосилань на ресурси про енергетику взагалі, та відновлювану енергетику зокрема.
- Аналітичні матеріали Біоенергетичної асоціації України [ 22 грудня 2015 у Wayback Machine.] — про стан та перспективи розвитку біоенергетики в світі та в Україні.
- Як люди підкоряли вітер [ 21 грудня 2016 у Wayback Machine.] // Пробудись! 22.11.2004.
- (англ.) (кит.) (рос.) International Energy Agency [ 22 лютого 2011 у Wayback Machine.] — Міжнародне енергетичне агентство (МЕА), що об'єднує 26 держав.
- (англ.) — інформаційний центр CADDET.
- (англ.) (нім.) (рос.) — міжнародна мережа неурядових організацій зі , важливою складовою якої є відновлювана енергетика.
- (англ.) Office of Energy Efficiency & Renewable Energy (EERE) [ 9 липня 2016 у Wayback Machine.] — Офіс енергоефективності та відновлюваних джерел енергії Міністерства енергетики США.
- (англ.) National laboratory of the U.S. Department of Energy (NREL) [ 29 січня 2011 у Wayback Machine.] — Національна лабораторія з дослідження відновлюваної енергії США. Провідний центр з питань відновлюваної енергетики.
- (англ.) The Renewable Resource Data Center (RReDC) [ 24 листопада 2014 у Wayback Machine.] — Центр обробки даних про відновлювані ресурси в США, надає доступ до великої кількості інформації, різних публікацій, гео-інформаційних систем.
- (англ.) (нім.) (фр.) The European Forum for Renewable Energy Sources (EUFORES) [ 3 березня 2021 у Wayback Machine.] — Європейський форум з відновлюваних джерел енергії, незалежна, неприбуткова організація, що сприяє використанню відновлюваної енергії.
- (англ.) Renewable Energy Focus [ 16 травня 2008 у Wayback Machine.] — журнал, присвячений відновлюваній енергетиці.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vidno vlyuvana energe tika angl renewable energy industry energetichna galuz sho specializuyetsya na otrimanni ta vikoristanni energiyi z vidnovlyuvanih dzherel energiyi Do vidnovlyuvanih dzherel energiyi nalezhat periodichni abo stali potoki energiyi sho rozpovsyudzhuyutsya v prirodi i obmezheni lishe stabilnistyu Zemli yak kosmoplanetarnogo elementa promeneva energiya Soncya viter gidroenergiya prirodna teplova energiya tosho 2013 roku blizko 21 svitovogo energospozhivannya bulo zabezpechene z vidnovlyuvanih dzherel energiyi Stanom na 2018 rik do 2040 roku zaplanovano do 40 svitovoyi elektroenergiyi viroblyati iz vidnovlyuvanih dzherel ukrayinski plani zbilshiti vidsotok iz 4 do 25 do 2035 roku Rozvitok vidnovlyuvanoyi energetiki maye velichezne znachennya z oglyadu na podalshu dolyu lyudstva oskilki goryuchi korisni kopalini sho ye osnovoyu virobnictva energiyi na pochatku XXI st mayut obmezheni zapasi yaki rano chi pizno bude vicherpano Vzircevim dlya vizhivannya lyudstva buv bi stalij rozvitok koncepciya za yakoyu virobnictvo j spozhivannya v suspilstvi buli b zbalansovani tak shobi ne zalezhati vid resursiv dostupnih lishe timchasovo Dzherela vidnovlyuvanoyi energetikiPotik sonyachnogo prominnya na Zemlyu yakij otrimuye energiyu zavdyaki termoyadernomu sintezu v glibini Soncya dzherelo bilshosti vidiv vidnovlyuvanoyi energiyi za vinyatkom geotermichnoyi energiyi ta energiyi pripliviv i vidpliviv div Prirodni energetichni resursi Za rozrahunkami astronomiv Soncyu she zalishilosya zhiti blizko p yati milyardiv rokiv tomu za masshtabami lyudskogo zhittya vidnovlyuvanij energiyi sho pohodit vid Soncya visnazhennya ne zagrozhuye Dzherelo EPIA U strogo fizichnomu sensi hocha j vzhivayetsya termin vidnovlyuvana energetika energiya v yiyi dzherelah ne vidnovlyuyetsya a tilki postijno viluchayetsya Z sonyachnoyi energiyi sho pribuvaye na Zemlyu lishe duzhe nevelika chastina peretvoryuyetsya na inshi vidi energiyi a velika chastina prosto vidbivayetsya v kosmos Termin vidnovlyuvana energetika vzhivayetsya na protivagu vikoristannyu energonosiyiv takih yak vidobutok kopalin do yakih nalezhat napriklad kam yane vugillya nafta prirodnij gaz abo torf U shirokomu rozuminni ci dzherela energiyi tezh vidnovlyuvani ale ne za mirkami trivalosti zhittya lyudini oskilki hid yihnogo utvorennya vimagaye soten miljoniv rokiv a yihnye vikoristannya prohodit nabagato shvidshe Osnovnoyu vidminnistyu vidnovlyuvanih dzherel energiyi ye te sho voni ne znishuyutsya pid chas vikoristannya na vidminu vid mineralnih paliv yaki spozhivayutsya dlya viroblennya energiyi Zastosuvannya vidnovlyuvanoyi energiyi lyudinoyu potrebuye nayavnosti tehnologij vikoristannya energiyi sonyachnogo svitla vitru morskih hvil vodnih techij biologichnih procesiv takih yak ta Dzherelo GWEC 20 chervnya 2012 u Wayback Machine Zvichne vikoristannya energiyi vitru vodi ta sonyachnogo svitla vzhe duzhe poshirene Odnak masove virobnictvo elektrichnoyi energiyi z vikoristannyam vidnovlyuvanih dzherel energiyi nabulo rozgolosu lishe neshodavno sho viddzerkalyuye osnovni zagrozi vid zmini klimatu poboyuvan vicherpati mineralne palivo ta socialnih i politichnih rizikiv cherez shiroke vikoristannya mineralnih paliv ta atomnoyi energetiki Zaraz vikoristannya vidnovlyuvanih dzherel energiyi shvidko zrostaye na 50 z 2004 do 2007 roku ta v 2007 roci dosyaglo 3 4 vid zagalnogo virobnictva elektroenergiyi ne vrahovuyuchi veliku gidroenergetiku sho nadaye she 15 vid zagalnogo virobnictva Osnovni tehnologiyi vidnovlyuvanoyi energetikiVitroenergetika Dokladnishe Vitroenergetika Vitroustanovka Viter utvoryuyetsya vnaslidok nerivnomirnogo nagrivannya poverhni Zemli Soncem Potoki povitrya mozhut buti vikoristani dlya privedennya v ruh vitrovih turbin Princip diyi vsih vitroustanovok odin pid naporom vitru obertayetsya vitrove koleso z lopatyami yake peredaye krutnij moment cherez sistemu peredach valu generatora sho viroblyaye elektroenergiyu Dijsnij KKD najkrashih vitrovih kolis dosyagaye 45 u razi stijkoyi roboti za optimalnoyi shvidkosti vitru Isnuyut dvi principovo rizni budovi vitroenergetichnih ustanovok z gorizontalnoyu ta vertikalnoyu vissyu obertannya Suchasni vitrovi turbini mayut nominalnu potuzhnist vid priblizno 600 kVt do 5 MVt Najposhirenishimi v komercijnomu zastosuvanni narazi ye povitryani turbini z nominalnoyu potuzhnistyu u mezhah 1 5 3 MVt Potuzhnist vitrovogo potoku proporcijna do ploshi jogo pererizu i maye kubichnu zalezhnist vid shvidkosti vitru tobto jogo potuzhnist zrostaye she shvidshe nizh shvidkist vitru Najkrashimi dlya roztashuvannya vitrovih elektrostancij ye miscevosti z potuzhnimi ta stalimi vitrami taki yak priberezhni smugi ta vershini gir Gidroenergetika Dokladnishe Gidroenergetika Gidroelektrostanciya v Nyu Meksiko SShA Gidroenergetika galuz gospodarsko ekonomichnoyi diyalnosti lyudini a takozh sukupnist prirodnih i shtuchnih pidsistem gidroelektrostancij sho sluguyut dlya peretvorennya energiyi vodnogo potoku na elektrichnu energiyu Na cih elektrostanciyah yak dzherelo energiyi vikoristovuyetsya potencialna energiya vodnogo potoku pershodzherelom yakoyi ye Sonce sho viparovuye vodu kotra zgodom vipadaye na visochinah u viglyadi atmosfernih opadiv prosochuyetsya v zemlyu ta stikaye vniz formuyuchi richki Gidroelektrostanciyi zazvichaj buduyut na richkah sporudzhuyuchi grebli ta vodoshovisha Takozh mozhlive vikoristannya kinetichnoyi energiyi vodnogo potoku na tak zvanih vilnopotokovih derivacijnih GES Oskilki gustina vodi priblizno v 800 raziv bilsha za gustinu povitrya navit povilnij potik vodi abo slabka okeanska techiya mozhe viroblyati istotnu kilkist energiyi Stanom na 2006 rik gidroenergetika zabezpechuye virobnictvo do 88 vidnovlyuvanoyi i do 20 vsiyeyi elektroenergiyi u sviti vstanovlena gidroenergetichna potuzhnist dosyagla 777 GVt Na 2010 rik gidroenergetika zabezpechuye virobnictvo do 76 vidnovlyuvanoyi i do 16 vsiyeyi elektroenergiyi v sviti vstanovlena gidroenergetichna potuzhnist dosyagaye 1015 GVt Liderami po viroblennyu gidroenergiyi na gromadyanina ye Norvegiya Islandiya i Kanada Najbilsh aktivne gidrobudivnictvo na pochatok 2000 h vede Kitaj dlya yakogo gidroenergiya ye osnovnim potencijnim dzherelom energiyi v cij zhe krayini rozmisheno do polovini malih gidroelektrostancij svitu V ostanni desyatirichchya provodyatsya velichezni doslidzhennya praktichnogo vikoristannya znachnogo potencialu techij v moryah i okeanah yaki podilyayut na neperiodichni musonni pasatni j priplivno vidplivni Z nih v pershu chergu rozglyadayetsya mozhlivist vikoristannya energiyi golovnih neperiodichnih techij Golfstrim Kurosio ta in zagalnij energetichnij potencial yakih za riznimi rozrahunkami ocinyuyetsya vid 5 do 300 mlrd kVt Sonyachna energetika Monokristalichnij sonyachnij elementKolektor teplovoyi energiyi sonyachnogo svitlaDokladnishe Sonyachna energetika Sonyachna elektroenergetika Sonyachna energiya mozhe buti peretvorena na elektrichnu dvoma osnovnimi shlyahami termodinamichnim i fotoelektrichnim Pri termodinamichnomu metodi elektrichnu energiyu za rahunok vikoristannya sonyachnoyi energiyi mozhna otrimati vikoristannyam tradicijnih shem v teplovih ustanovkah v yakih teplota vid zgoryannya paliva zaminyuyetsya potokom koncentrovanogo sonyachnogo viprominyuvannya Isnuyut sonyachni teploelektrostanciyi troh tipiv bashtovogo tipu z centralnim prijmachem parogeneratorom na poverhni yakogo koncentruyetsya sonyachne viprominyuvannya vid ploskih dzerkal geliostativ parabolichnogo lotkovogo tipu de v fokusi parabolocilindrichnih koncentratoriv rozmishuyutsya vakuumni prijmachi trubi z teplonosiyem tarilkovogo tipu koli v fokusi parabolichnogo tarilkovogo dzerkala roztashovuyetsya prijmach sonyachnoyi energiyi z robochoyu ridinoyu Sonyachna fotovoltayika yavlyaye soboyu pryame peretvorennya sonyachnoyi radiaciyi v elektrichnu energiyu Princip diyi fotoelektrichnogo peretvoryuvacha gruntuyetsya na vikoristanni vnutrishnogo fotoefektu v napivprovidnikah i efektu dilennya fotogenerovanih nosiyiv zaryadiv elektroniv i dirok elektronno dirkovim perehodom abo potencijnim bar yerom tipu metal dielektrik napivprovidnik V comu sensi sonyachna energiya mozhe poznachati energiyu otrimanu vid sonyachnogo viprominennya Isnuyut rizni shlyahi zastosuvannya energiyi sonyachnogo viprominennya v tomu chisli iz Generuvannya elektrichnoyi energiyi iz vikoristannyam sonyachnih elementiv Viroblennya elektrichnoyi energiyi iz vikoristannyam koncentratoriv sonyachnogo viprominennya Viroblennya elektrichnoyi energiyi shlyahom nagrivannya stisnenogo povitrya abo inshogo gazu dlya obertannya turbin Generuvannya elektrichnoyi energiyi na geosinhronnij orbiti iz vikoristannyam shtuchnih suputnikiv orbitalnoyi energetichnoyi sistemi Sonyachna teploenergetika U suchasnomu sviti sonyachna energiya shiroko vikoristovuyetsya dlya teplopostachannya v tomu chisli garyache vodopostachannya i opalennya a takozh dlya holodopostachannya kondiciyuvannya povitrya visushuvannya ta v inshih tehnologichnih procesah Sistemi sonyachnogo teplopostachannya klasifikuyutsya nastupnim chinom sistemi aktivnogo sonyachnogo teplopostachannya sho vikoristovuyut aktivni ustanovki na osnovi sonyachnih kolektoriv z cirkulyaciyeyu teplonosiya yakim mozhut sluguvati ridina voda rozchini solej i gaz povitrya sistemi pasivnogo sonyachnogo opalennya v yakih rizni konstrukcijni elementi sporud vikoristovuyutsya v roli teploprijmachiv sonyachnoyi energiyi zmishani sistemi sonyachnogo teplopostachannya v yakih vikoristani elementi pasivnogo i aktivnogo sonyachnogo teplopostachannya Prikladi pryamogo vikoristannya teplovoyi energiyi vid sonyachnogo svitla Obigrivannya budivel cherez sistemu pasivnogo obigrivu Nagrivannya produktiv harchuvannya v sonyachnih pechah Nagrivannya vodi abo povitrya dlya gospodarchih potreb v Nagrivannya ta oholodzhennya povitrya iz vikoristannyam sonyachnih kameniv Kondicionuvannya povitrya teplovimi nasosami Div takozh Sonyachna energiya v Ukrayini Geotermalna energetika Geotermalna stanciya na FilippinahDokladnishe Geotermalna energetika Pid geotermalnoyu energetikoyu rozumiyut promislove otrimannya energiyi zokrema elektroenergiyi z garyachih dzherel termalnih pidzemnih vod Osnovnim dzherelom ciyeyi geotermalnoyi energiyi sluguye postijnij potik teploti z rozzharenih nadr napravlenij do poverhni Zemli Zemna kora otrimuye teplotu v rezultati tertya yadra radioaktivnogo rozpadu elementiv himichnih reakcij Rozriznyayut p yat osnovnih tipiv zon rozpodilu geotermalnoyi energiyi normalne poverhneve teplo Zemli na glibini vid dekilkoh desyatkiv do soten metriv gidrotermalni sistemi tobto rezervuari garyachoyi abo teployi vodi u bilshosti vipadkiv samovilivnoyi parogidrotermalni sistemi rodovisha pari i samovilivnoyi parovodyanoyi sumishi petrogeotermalni zoni abo teplota suhih girnichih porid magma nagriti do 1300 C rozplavleni girnichi porodi Proyavlennyam geotermalnoyi teploti sho maye praktichne znachennya ye zapasi garyachoyi vodi i pari v pidzemnih rezervuarah na vidnosno nevelikih glibinah i gejzeri yaki vihodyat na poverhnyu Osnovnim pokaznikom pridatnosti geotermalnih dzherel dlya vikoristannya ye yih prirodna temperatura za yakoyu voni podilyayutsya na nizkotermalni vodi z temperaturoyu 40 70 S serednotermalni z temperaturoyu 70 100 S visokotermalni vodi i para z temperaturoyu 100 150 S parogidrotermi i flyuyidi z temperaturoyu vishe vid 150 S Geotermalna energiya v nizci krayin Ugorshina Islandiya Italiya Meksika Nova Zelandiya Rosiya SShA Yaponiya shiroko vikoristovuyetsya dlya teplopostachannya ta viroblennya elektroenergiyi Tak v Islandiyi za rahunok geotermalnoyi energiyi zabezpechuyetsya ponad chvert viroblennya elektroenergiyi U 2008 r v sviti vstanovlena potuzhnist elektrogeneruvalnih geotermalnih ustanovok sklala blizko 11 mln kVt z viroblennyam 55 mlrd kVt god elektroenergiyi Biopalivo bioenergetika Detalnishe Bioenergetika BiopalivoTEC v municipaliteti Mec Franciya yaka pracyuye na vidhodah derevnoyi biomasi z navkolishnih lisiv Biomasa ye odnim z najdavnishih dzherel energiyi odnak yiyi vikoristannya do nedavnogo chasu zvodilosya do pryamogo spalyuvannya pri vidkritomu vogni abo v pechah i topkah z vidnosno nizkim KKD Pid biomasoyu rozumiyutsya organichni rechovini yaki utvoryuyutsya v roslinah v rezultati fotosintezu i mozhut buti vikoristani dlya otrimannya energiyi vklyuchayuchi vsi vidi roslinnosti roslinni vidhodi silskogo gospodarstva derevoobrobnoyi ta inshih vidiv promislovosti pobutovi vidhodi Biomasa graye suttyevu rol v energobalansah promislovo rozvinenih krayin u SShA yiyi chastka skladaye 4 v Daniyi 6 v Kanadi 7 v Avstriyi 14 v Shveciyi 16 zagalnogo spozhivannya pervinnih energoresursiv cih krayin U sviti v 2004 r vstanovlena potuzhnist elektrostancij na biomasi sklala 39 mln kVt Najposhirenishimi tehnologiyami vikoristannya biomasi v bioenergetici ye fizichnij metod pryame spalyuvannya himichni metodi piroliz gazifikaciya virobnictvo spirtiv i masel dlya otrimannya motornogo paliva mikrobiologichnij metod anaerobna fermentaciya z utvorennyam metanu Znachnim resursom dlya vidnovlyuvanoyi energetiki ye vikoristannya himichnoyi energiyi biomas Perevagoyu biomas ye te sho yih mozhna bezposeredno peretvoryuvati v palivo dlya avtomobiliv ta inshih mashin Biomasa mozhe bezposeredno viroshuvatisya dlya potreb virobnictva energiyi todi yiyi nazivayut biomasoyu tretogo pokolinnya abo mozhut vikoristovuvatisya vidhodi biologichnoyi masi priznachenoyi dlya inshih potreb todi yiyi nazivayut biomasoyu drugogo pokolinnya Biopalivo yake mozhe vikoristovuvatisya v transportnih zasobah vigotovlyayut z oliyi tvarinnih zhiriv zhirnih vidhodiv Za 2011 rik vono zabezpechilo 2 7 spozhivannya paliva transportom Rezervuar dlya virobnictva biogazu fotoelektrichni paneli j vitrogeneratorVidnovlyuvana energetika v svitiZgidno z danimi Mizhnarodnogo energetichnogo agentstva ochikuvalosya zrostannya sektoru vidnovlyuvanoyi energetiki u sviti na 40 u najblizhchi p yat rokiv 2014 2019 Nini vidnovlyuvani dzherela energiyi ye sektorom virobnictva elektroenergiyi yakij zrostaye najshvidshe u sviti Do 2018 roku voni za prognozami zajmatimut majzhe 25 u globalnomu energetichnomu virobnictvi u porivnyanni z 20 u 2011 roci Zokrema chastka vitru soncya geotermalnoyi ta bioenergetiki u virobnictvi elektroenergiyi podvoyitsya i dosyagne 8 do 2018 roku porivnyano z 4 v 2011 roci U 2006 roci vona stanovila lishe 2 Mizhnarodne energetichne agentstvo poperedzhaye sho rozvitok vidnovlyuvanih dzherel staye vse bilsh skladnim i stikayetsya z problemami osoblivo u makroekonomichnij ploshini V osnovnomu ce pov yazano iz tim sho subsidiyi derzhavami tradicijnoyi energetiki idut na zmenshennya bo uryadi vzyali kurs na rozvitok vidnovlyuvanih dzherel sho ne zbigayetsya z interesami pevnih grup Investiciyi i ekonomichne zrostannya v galuzi vidnovlyuvanih dzherel energiyi priskoryuyutsya na rinkah krayin sho rozvivayutsya U takih krayinah vidnovlyuvani dzherela energiyi dopomagayut zadovolnyati popit na elektroenergiyu yakij shvidko zrostaye a takozh sluguyut virishennyu pitan diversifikaciyi postachan energiyi Za prognozami Mizhnarodnogo energetichnogo agentstva krayini sho ne ye chlenami Organizaciyi ekonomichnogo spivrobitnictva ta rozvitku OESR v tomu chisli Kitaj mayut zabezpechiti 60 svitovogo zrostannya v galuzi vidnovlyuvanih dzherel energiyi do 2018 roku Take shvidke rozgortannya u povnij miri kompensuye upovilnennya rozvitku galuzi v inshih regionah svitu zokrema takih rozvinenih derzhavah yak Yevropa ta SShA rinkah vidnovlyuvanoyi energetiki yaki vzhe sformuvalisya Za danimi zvitu Yevrokomisiyi yakij publikuyetsya kozhni dva roki u 2013 roci chastka vidnovlyuvanoyi energiyi u vsomu energetichnomu cikli v YeS stanovila 15 Rokom piznishe vona zrosla na 0 3 Zrostannya vidbuvalosya v usih krayinah YeS V planah takozh ye zbilshennya do 20 chastku dzherel cogo vidu energonosiyiv do 2020 roku Kozhna krayina pri comu vprovadzhuvatime vidpovidnu kvotu zgidno iz vlasnimi potrebami Yevrosoyuzu vdayetsya dosyagti takih pokaznikiv v pershu chergu za rahunok takih krayin yak Shveciya Daniya Latviya de chastka vidnovlyuvanih dzherel energiyi skladaye do 42 Natomist yak u Britaniyi vona stanovit trohi bilshe 5 a u Nimechchini 9 5 stanom na 2015 r V Nimechchini naprikinci 2018 roku oficijno zakrito ostannyu shahtu z vidobutku kam yanogo vugillya 2018 roku 40 vsiyeyi elektroenergiyi Nimechchina otrimala vid soncya vitru biomasi ta gidroelektrichnih stancij U 2020 roci stalo vidomo sho 29 ostroviv u Yevropi povnistyu perejdut na energiyu z vidnovlyuvanih dzherel Vsi ci ostrovi berut uchast u programi pidtrimki energonezalezhnosti ostroviv Clean energy for EU islands zapushenij Yevrosoyuzom u 2019 roci Kosta Rika viroblyaye z vidnovlyuvanih dzherel ponad 98 elektroenergiyi vzhe shostij rik pospil Pokaznik u 99 78 stane najvishim z 1986 roku Globalni pokazniki vidnovlyuvanoyi energetiki 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Investiciyi v novi potuzhnosti za rik mlrd dolariv SShA 182 178 237 279 256 232 270 285 241 280 305 302 303 5 366Sumarna vstanovlena potuzhnist vidnovlyuvanoyi energetiki GVt el 1 140 1 230 1 320 1 360 1 470 1 578 1 712 1 849 2 017 2 195 2 376 2 588 2 839 3146Sumarna vstanovlena potuzhnist gidroenergetiki GVt el 885 915 945 970 990 1 018 1 055 1 064 1 096 1 114 1 132 1 150 1 170 1195Sumarna vstanovlena potuzhnist vitrovoyi energetiki GVt el 121 159 198 238 283 319 370 433 487 539 591 651 743 845Sumarna vstanovlena potuzhnist merezhevih ob yektiv sonyachnoyi energetiki fotovoltayika GVt el 16 23 40 70 100 138 177 227 303 402 505 627 760 942Sumarna vstanovlena potuzhnist ob yektiv geliokoncentraciyi CSP GVt 6 2Sumarna vstanovlena potuzhnist vodonagrivalnih ob yektiv sonyachnoyi energetiki GVt tepl 130 160 185 232 255 373 406 435 456 472 480 501Sumarna vstanovlena potuzhnist ob yektiv geotermalnoyi energetiki GVt 14 1 14 5Virobnictvo etanolu za rik mlrd litriv 67 76 86 86 83 87 94 98 98 6 106 112 115 105Virobnictvo biodizelyu FAME HVO za rik mlrd litriv 12 17 8 18 5 21 4 22 5 26 29 7 30 30 8 31 34 47 5 46 5Kilkist krayin z viznachenimi cilovimi pokaznikami vikoristannya vidnovlyuvanoyi energiyi 79 89 98 118 138 144 164 173 176 179 169 172 165Dzherelo The Renewable Energy Policy Network for the 21st Century REN21 Global Status ReportVitryak u Pirogovi yak proobraz vitryanoyi elektrustanovkiVidnovlyuvana energetika v UkrayiniDokladnishe Vidnovlyuvana energetika v Ukrayini V Ukrayini doslidzhennyami problem vidnovlyuvanoyi energetiki zajmayetsya zokrema Institut vidnovlyuvanoyi energetiki NANU Bioenergetichna asociaciya Ukrayini inshi naukovo doslidni ustanovi ta privatni pidpriyemstva Za ocinkami doslidnikiv zagalnij ekonomichno docilnij potencial vidnovlyuvanih ta netradicijnih dzherel energiyi v Ukrayini stanovit priblizno 454 4 mlrd kVt god abo 59 2 mln t u p na rik Stanom na 1998 rik 3 05 vid zagalnogo obsyagu spozhivannya energiyi bulo otrimano z vidnovlyuvanih dzherel energiyi Stanom na 2012 rik vidnovlyuvani dzherela energiyi stanovili lishe 2 vid energospozhivannya v krayini Ukrayina priyednalasya do Yevropejskogo energetichnogo spivtovaristva i vzyala na sebe zobov yazannya do 2020 roku viroblyati 11 elektroenergiyi iz vidnovlyuvanih dzherel energiyi Vid 2009 roku ob yekti vidnovlyuvanoyi energetiki v Ukrayini otrimali pravo na vikoristannya zelenogo tarifu Obmezhennya nayavnih tehnologij ta sistem energetikiDiv takozh Zeleno vugilnij paradoks Dosvid ekspluataciyi visvitliv perevagi prote zasvidchiv i suttyevi vadi nayavnih sistem energetiki Oskilki energetichni peretvorennya u sistemah vidbuvayutsya za dopomogoyu masivnih ruhomih elementiv rotoriv ce obumovlyuye yih visoku inercijnist ta neobhidnist periodichnogo obslugovuvannya protyagom vsogo stroku ekspluataciyi Z inshogo boku nayavni energetichni ob yekti zazvichaj ye sistemami nepryamoyi diyi Voni potrebuyut podvijnogo i navit potrijnogo promizhnogo peretvorennya energiyi Napriklad u gidroelektrostanciyah ta vitrovih elektrostanciyah mehanichna kinetichna energiya vodyanogo potoku abo vitru spochatku obertayetsya na kinetichnu energiyu rotoriv gidro ta vitroturbin Vnaslidok perehidnih energetichnih transformacij shemi elektrostancij uskladnyuyutsya i znizhuyetsya yih virobnicha efektivnist koeficiyent korisnoyi diyi Na dodatok veletenski energetichni ob yekti porodzhuyut suttyevi ekologichni problemi zokrema vikidi parnikovih gaziv i zabrudnennya dovkillya u razi vikoristannya vikopnogo organichnogo paliva zapasi yakogo do rechi na Zemli shvidko skorochuyutsya Znachni kapitalovkladennya u fundamentalni ta prikladni doslidzhennya dozvolili kilkisno nakopichiti novi znannya vtim do cogo chasu ne zabezpechili yakisnogo prorivu u stvorenni energoefektivnih ta dostupnih sistem vidnovlyuvanoyi energiyi I v podalshomu mozhlivosti pidvishennya energoefektivnosti velikih sistem budut zvuzhuvatis cherez nevidpovidnist yakosti konstruktivnih materialiv umovam yih vikoristannya Rozrahunki svidchat navit progres u stvorenni energetichnih peretvoryuvachiv okremi udoskonalennya yak to bezgreblevi gidroelektrostanciyi na osnovi napivzanurenih ta zanurenih gidroturbin vitroturbinni gidroakumulyuvalni elektrostanciyi vitroturbinni sistemi virobnictva j postachannya tepla naselenim punktam promislovim ta agropromislovim ob yektam kilkisne yih naroshuvannya ne v zmozi kardinalno virishiti nazrili problemi makroskopichnoyi energetiki v ramkah klasichnih polozhen gidromehaniki ta termodinamiki Gidravlichni ta vitrovi resursi yaki zhivlyat robotu gidroelektrostancij ta vitrovih elektrostancij ye takozh obmezhenimi i chasto geografichno viddalenimi vid misc spozhivannya Regulyarni gidrometrichni sposterezhennya zasvidchuyut rekordno nizkij pripliv vodi na richkah ta obmilinnya vodoshovish u riznih chastinah svitu Vse chastishe vinikayut problemi vodozabezpechennya posushlivih miscevostej Bilshist klimatichnih modelej vkazuyut na zmenshennya u najblizhchi tri desyatilittya vodnosti richok Centralnoyi Yevropi basejnu Seredzemnogo morya Centralnoyi Ameriki ta Braziliyi Zmini vodnogo rezhimu richok uzhe sogodni negativno vidbivayutsya na stani pov yazanih galuzej ekonomiki U povidomlenni Nacionalnoyi energetichnoyi kompaniyi Ukrenergo jdetsya pro nizku vodnist richki Dnipro Cherez nizkij pripliv vod na richkah dniprovskogo basejnu porushuyetsya stan ekosistemi a koeficiyent vikoristannya vstanovlenoyi potuzhnosti GES skladaye vsogo 30 40 Nayavni makroenergetichni tehnologiyi ne zabezpechuyut visokogo rivnya vikoristannya gidrologichnih resursiv neridko zvuzhuyut tehnichno dostupnij ta ekonomichno docilnij gidrologichnij potencial Dlya ob yednanoyi energosistemi Ukrayini vinikaye zagroza vtrati regulyuvalnih ta manevrovih potuzhnostej gidroelektrostancij Pid velikim pitannyam zalishayetsya pobudova v Ukrayini novih potuzhnostej oskilki zapasi vilnih gidroresursiv nadzvichajno vicherpuyutsya yak ne stalo yih zadovgo do cogo i v krayinah Yevropejskogo Soyuzu Veliki nadiyi sogodni pov yazano zi zrostannyam svitovoyi vitroenergetiki sho perevershuye najoptimistichnishi prognozi Buduyutsya novi j onovlyuyutsya davni vitroparki Vidzhili vitrovi turbini zaminyuyutsya suchasnimi bilsh potuzhnimi Zagalna vstanovlena potuzhnist vitrovih elektrostancij v krayinah Yevropejskogo Soyuzu na kinec 2017 roku stanovila 169 GVt a viroblyayut voni sogodni 11 6 vsiyeyi elektroenergiyi Elektroenergiya sho stvoryuyetsya vitrovimi elektrostanciyami za vartistyu nini zrivnyalasya z elektroenergiyeyu viroblenoyu teplovimi elektrostanciyami Eksperti zavbachuyut chergove padinnya vartosti vitrovoyi elektroenergiyi na 24 30 do kincya 2030 roku i na 35 41 do kincya 2050 roku Popri te sho 18 68 TVt vitrovih resursiv ye tehnichno dosyazhnimi ta ekonomichno docilnimi dlya vikoristannya svitova chastka osvoyenogo potencialu na kinec 2018 roku stanovila vsogo 597 GVt Alternativoyu makroskopichnij energetici mozhe stati molekulyarna energetika Molekulyarna energetikaDokladnishe Molekulyarna energetika Molekulyarna energetika angl molecular power abo molecular power engineering skladova chastina elektroenergetiki yaka vivchaye i vikoristovuye energetichni vlastivosti molekul atomiv joniv inshih malih chastinok ridinnogo ta gazopodibnogo seredovish vzayemodiyu cih chastinok mizh soboyu z inshimi tilami a takozh z elektrichnimi ta magnitnimi polyami zadlya viroblennya peredavannya nakopichennya rozpodilu ta vikoristannya elektroenergiyi Elektrokinetichna molekulyarna sistema energetiki z nagnitannyam elektroosmotichnogo potoku tiskom plinnogo elektrolitu V osnovi molekulyarnoyi energetiki lezhat atomno molekulyarnij ta jonno molekulyarnij principi pobudovi rechovini Pershij princip harakterizuye diskretnist abo perervnist budovi rechovini drugij princip rozkrivaye stan elektrolitichnih rozchiniv ta vzayemodiyu ioniv z molekulami rozchinnika Klyuchovimi ponyattyami molekulyarnoyi energetiki ye atom molekula ion himichnij zv yazok mizhatomnij ta mizhmolekulyarnij potenciali termodinamichni potenciali Predmetom doslidzhennya molekulyarnoyi energetiki ye agregatni stani rechovini mizhfazna poverhnya poverhnevi yavisha procesi perenesennya peretvorennya ta vidnovlennya energiyi molekulyarni sposobi tehnologiyi ta tehnichni zasobi sistemi virobnictva nakopichennya rozpodilu ta vikoristannya elektroenergiyi Dvoma skladovimi chastinami molekulyarnoyi energetiki ye molekulyarna gidroenergetika MG ta molekulyarna vitroenergetika MV Molekulyarna gidroenergetika angl molecular hydropower nauka i galuz skladova chastina molekulyarnoyi energetiki yaka vivchaye ta vikoristovuye vidnovlyuvani energetichni vlastivosti molekul atomiv joniv inshih malih chastinok ridinnogo seredovisha vzayemodiyu cih chastinok mizh soboyu z inshimi tilami a takozh z elektrichnimi ta magnitnimi polyami zadlya viroblennya peredavannya nakopichennya rozpodilu ta vikoristannya elektroenergiyi U MG pevnij ob yem ridini abo rozchinu rozglyadayetsya yak molekulyarna termodinamichna sistema z pritamannimi yij fiziko himichnimi parametrami ta harakteristikami vnutrishnoyu energiyeyu energiyeyu na kordonah faz koncentraciyeyu rozchinenoyi rechovini osmotichnim tiskom himichnim potencialom tosho Efektivne peretvorennya ta vivilnennya energiyi molekul atomiv joniv ta inshih chastinok ridini skazhimo vodi abo vodnih rozchiniv elektrolitiv mozhe buti zdijsneno za dopomogoyu fizichnih ta himichnih poverhnevih yavish yaki vinikayut na mezhi faz zokrema zmochuvannya adgeziyi kogeziyi kapilyarnogo efektu adsorbciyi absorbciyi tosho Poryad z vishe nazvanimi yavishami dlya stvorennya molekulyarnih tehnologij ta sistem gidroenergetiki zastosovno takozh fizichni yavisha elektrokinetiki osmosu elektrodializu magnitogidrodinamiki v ridinah ta yih rozchinah a she poyednannya cih efektiv Zvidsilya vitikaye i podil molekulyarnoyi gidroenergetiki na gidroenergetiku mizhfaznoyi poverhni elektrokinetichnu gidroenergetiku gidroenergetiku gradiyenta solonosti magnitogidrodinamichnu energetiku tosho MV skladova chastina molekulyarnoyi energetiki sho vivchaye ta vikoristovuye vidnovlyuvani energetichni vlastivosti shvidkih molekul atomiv joniv inshih malih chastinok gazovogo povitryanogo seredovisha vzayemodiyu cih chastinok mizh soboyu z inshimi tilami a takozh z elektrichnimi ta magnitnimi polyami z metoyu viroblennya nakopichennya peredachi ta rozpodilu elektrichnoyi energiyi Molekulyarna vitroenergetika ye takozh skladovoyu chastinoyu klasichnoyi vitroenergetiki v osnovi yakoyi lezhat zakoni gazodinamiki aerodinamiki sho opisuyut ruh povitrya ta jogo vzayemodiyu z tverdimi tilami a takozh zakoni aerostatiki sho ocinyuyut rivnovagu povitrya ta jogo diyu na zanureni v nogo tila Dlya efektivnogo peretvorennya energiyi molekul gazovoyi povitryanoyi sumishi v elektrichnu energiyu mozhna vikoristati vidomi fizichni yavisha jonizaciyi atomiv ta molekul aktivnoyi rechovini pid diyeyu shvidkih molekul povitrya zokrema yavishe stupenevo udarnoyi jonizaciyi termoelektrichnij efekt Zeebeka viniknennya termo ERS u molekulyarnij strukturi pid teplovoyu diyeyu shvidkih molekul povitrya sorbcijnij efekt viniknennya termo ERS u sorbcijnij molekulyarnij strukturi pri poglinanni shvidkih molekul povitrya pryamij p yezoelektrichnij efekt viniknennya elektrichnih zaryadiv na granyah pevnih kristaliv pri deformaciyi ta zvorotnij magnitostrikcijnij efekt magnetopruzhnij efekt Villari zmina namagnichenosti pevnih materialiv pid vplivom mehanichnih napruzhen Ci fizichni yavisha okremo abo zh u poyednanni z inshimi zastosovni dlya stvorennya visokoefektivnih sistem MV Molekulyarna energetika ye alternativoyu makroskopichnoyi energetiki u tomu chisli vidnovlyuvanoyi PrimitkiMhitaryan 1999 RENEWABLES 2014 Global status report 2020 11 12 u Wayback Machine ISBN 978 3 9815934 2 6 Bilyavskij Maksim razumkov org ua uk ua Arhiv originalu za 23 sichnya 2021 Procitovano 22 sichnya 2021 REN21 2008 Renewables 2007 Global Status Report 8 kvitnya 2008 u Wayback Machine page 9 Energetika istoriya suchasnist i majbutnye Kn 5 2 2 1 Vitroenergetichni ustanovki 27 listopada 2015 u Wayback Machine 2013 PDF European Wind Energy Association Arhiv EWEA Executive summary originalu PDF za 12 bereznya 2007 Procitovano 11 bereznya 2007 Richard Shelquist 18 Oct 2005 Density Altitude Calculator Arhiv originalu za 25 chervnya 2013 Procitovano 17 veresnya 2007 CSG Computer Support Group Inc and CSGNetwork Com Copyright c 1973 2007 Arhiv originalu za 22 sichnya 2010 Procitovano 17 veresnya 2007 Arhiv originalu za 22 travnya 2022 Procitovano 22 travnya 2022 Energetika istoriya suchasnist i majbutnye Kn 5 2 6 Vikoristannya gidravlichnoyi energiyi techij 13 serpnya 2014 u Wayback Machine 2013 Energetika istoriya suchasnist i majbutnye Kn 5 2 1 2 Sonyachna elektroenergetika 19 serpnya 2014 u Wayback Machine 2013 Energetika istoriya suchasnist i majbutnye Kn 5 2 1 1 Sonyachna teploenergetika 23 veresnya 2015 u Wayback Machine 2013 Energetika istoriya suchasnist i majbutnye Kn 5 2 8 Geotermalna energetika 15 veresnya 2014 u Wayback Machine 2013 Energetika istoriya suchasnist i majbutnye Kn 5 2 3 1 Energetichni resursi biomasi 24 serpnya 2014 u Wayback Machine 2013 Energetika istoriya suchasnist i majbutnye Kn 5 2 3 2 Bioenergetichni tehnologiyi 2013 2011 PDF s 17 Arhiv originalu PDF za 5 veresnya 2011 Procitovano 14 bereznya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Nedijsnij deadurl 404 dovidka Vidnovlyuvana energetika perspektivi Ukrayini 13 veresnya 2014 u Wayback Machine Radio Svoboda 14 09 2014 Renewable energy progress report Brussels 16 June 2015 17 chervnya 2015 u Wayback Machine Europa eu Yevrosoyuz zbilshuye chastku dzherel vidnovlyuvanoyi energiyi 17 chervnya 2015 u Wayback Machine Eurointegration com ua 23 sichnya 2019 Arhiv originalu za 14 lyutogo 2019 Procitovano 13 lyutogo 2019 kosatka media ros Arhiv originalu za 24 lyutogo 2022 Procitovano 5 listopada 2020 kosatka media ros Arhiv originalu za 24 lyutogo 2022 Procitovano 4 sichnya 2021 Arhiv originalu za 29 kvitnya 2014 Procitovano 15 grudnya 2015 Mhitaryan 1999 S 43 Mhitaryan 1999 S 46 Arhiv originalu za 13 veresnya 2014 Procitovano 13 veresnya 2014 Arhiv originalu za 13 veresnya 2014 Procitovano 13 veresnya 2014 Radio Svoboda ukr Arhiv originalu za 22 travnya 2022 Procitovano 22 travnya 2022 Sidorov V I 2020 Molekulyarna energetika Teoriya ta tehnichni rishennya Ukr Cherkasi Vertikal vidavec Kandich S G s 486 ISBN ISBN 978 617 7475 79 7 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Perevirte znachennya isbn nedijsnij simvol dovidka Sidorov V I 2020 Vvedennya v galuz V kn Molekulyarna energetika Teoriya ta tehnichni rishennya Ukr Cherkasi Vertikal vidavec Kandich S G s 486 ISBN ISBN 978 617 7475 79 7 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Perevirte znachennya isbn nedijsnij simvol dovidka LiteraturaUkrayinskoyu movoyu Alternativni paliva z biomasi S M Uminskij V P Chuchuj S V Inyutin Minagropolitiki Odeskij derzh agrarnij un t O TES 2014 375 s il tabl Bibliogr s 360 372 143 nazvi Atlas energetichnogo potencialu vidnovlyuvanih i netradicijnih dzherel energiyi Ukrayini S O Kudrya L V Yacenko G P Dushina L Ya Shinkarenko ta in K 2001 41 c Vidnovlyuvani dzherela elektrichnoyi energiyi analiz perspektivi proekti I O Sinchuk S M Bojko I A Lucenko G I Tkachenko pid red Sinchuka O M Kremenchuk Vid vo PP Sherbatih O V 2013 102 s ris Bibliogr s 187 191 58 nazv Vidnovlyuvani dzherela energiyi dosvid Polshi dlya Ukrayini navch posib R Titko V M Kalinichenko Varshava Krakiv Poltava OWG 2010 530 s ISBN 978 83 928382 1 0 Vitroenergetika ta energetichna strategiya O F Onipko B P Korobko V M Mhanyuk K UAN Feniks 2008 168 s Glosarij tehnichnih terminiv u sferi energoefektivnosti ta vidnovlyuvanih dzherel energiyi za red O Masnyaka ta in per z nim O Blashuk Lviv Lvivska politehnika 2019 212 s ISBN 966 941 397 0 Dubrovin V O Biopaliva tehnologiyi mashini i obladnannya V O Dubrovin ta in K CTI Energiya ta elektrifikaciya 2004 256s ISBN 966 96160 9 3 Energetika istoriya suchasnist i majbutnye Elektroenergetika ta ohorona navkolishnogo seredovisha Funkcionuvannya energetiki v suchasnomu sviti Buryachok T O ta in nauk red Klimenko V N Landau Yu O Sigal I Ya Kiyiv b v 2013 391 s il tabl Bibliogr s 383 389 500 pr ISBN 978 966 8163 18 0 chitati on lajn 8 grudnya 2016 u Wayback Machine Energiya dlya vsih tehn dovid z energooshad ta vidnovnih dzherel energiyi Oleksandr Sherbina Vid 4 e dop i pererob Uzhgorod Vid vo Valeriya Padyaka 2007 336 s Energoefektivnist ta vidnovlyuvani dzherela energiyi Bevz S M ta in pid zag red A K Shidlovskogo NAN Ukrayini P vo Ukrenergozberezhennya K Ukrayinski enciklopedichni znannya 2007 560 s Energetika Ukrayini na pochatku XXI stolittya t 4 ISBN 978 8578 08 3 Netradicijna energetika osnovi teoriyi i zadachi navch posib D L Dudyuk S S Mazepa Ya M Gnatishin Lviv Magnoliya 2008 188 s Netradicijni ta vidnovlyuvani dzherela energiyi pidruch S O Kudrya K NTUU KPI 2012 492 s Netradicijni ta ponovlyuvani dzherela energiyi navch posib O I Solovej Yu G Lega V P Rozen O O Sitnik A V Chernyavskij G V Kurbas za zag red O I Solov ya Cherkasi ChDTU 2007 483 s Organizacijni ta ekologo ekonomichni zasadi vikoristannya vidnovlyuvanih energoresursiv monografiya A V Prokip V S Dudyuk R B Kolisnik za zag red A V Prokipa Lviv ZUKC 2015 338 s il shemi graf Bibliogr s 317 337 183 nazvi ISBN 978 617 655 116 4 70 00 Palivno energetichnij kompleks Ukrayini na porozi tretogo tisyacholittya pid zag red A K Shidlovskogo M P Kovalka K Ukrayinski enciklopedichni znannya 2001 398 s ISBN 966 7579 09 3 Ponovlyuvani dzherela energiyi Navch posib M I Sirotyuk za red S I Kukurudzi L LNU im I Franka 2008 248 c Rozvitok rinku biopaliv v Ukrayini Kaletnik G M K Agrarna nauka 2008 464 s Sonyachna energetika teoriya ta praktika J S Misak O T Voznyak O S Dacko S P Shapoval Nac un t Lvivska politehnika L Vid vo Lviv politehniki 2014 340 s Spisok galuzevih zhurnaliv vidnovlyuvanoyi energetiki Funkcionuvannya strategichnij rozvitok i regulyuvannya vidnovlyuvanoyi energetiki Trofimenko O O Vojtko S V Nac tehn un t Ukrayini Kiyiv politehn in t K Alfa Reklama 2014 179 s ris tabl Bibliogr s 143 157 Sidorov V I Tehnologiyi gidro ta vitroenergetiki Cherkasi Vertikal vidavec Kandich S G 2016 166 s Sidorov V I Vitroturbinni tehnologiyi gidroakumulyuvannya Promislova elektroenergetika ta elektrotehnika 2016 6 s 14 24 Sidorov V I Bezgreblevi gidroelektrostanciyi na osnovi zanurenih ta napivzanurenih gidroturbin Promislova elektroenergetika ta elektrotehnika 2017 3 105 s 18 26 Sidorov V I Vitrovi teploelektrostanciyi Promislova elektroenergetika ta elektrotehnika 2018 1 S 28 36 SA gt 3 S 34 42 Sidorov V I Vid makroskopichnih do molekulyarnih tehnologij vidnovlyuvanoyi energiyi Promislova elektroenergetika ta elektrotehnika 2018 3 S 34 42 Inozemnimi movami Vozobnovlyaemaya energiya V 2 ch Ch 1 Termodinamika atmosfery i okeana Okeanicheskie elektrostancii B A Troshenkin NAN Ukrainy In t probl mashinostroeniya im A N Podgornogo H Fort 2003 104 c Bibliogr s 94 101 Vozobnovlyaemaya energiya V 2 ch Ch 2 Termodinamika litosfery Geotermicheskie elektrostancii B A Troshenkin In t probl mashinostroeniya im A N Podgornogo NAN Ukrainy H Fort 2004 154 c Bibliogr 237 nazv N M Mhitaryan Energetika netradicionnyh i vozobnovlyaemyh istochnikov Opyt i perspektivy K Naukova dumka 1999 320 s ISBN 966 00 0655 1 Energeticheskij menedzhment Pod obshej red A V Prahovnika K IEE NTUU KPI 2001 472 s Div takozhVidnovlyuvana energetika UkrayiniCili stalogo rozvitkuCil 1 Podolannya bidnosti Cil 2 Podolannya golodu rozvitok silskogo gospodarstva Cil 3 Micne zdorov ya i blagopoluchchya Cil 4 Yakisna osvita Cil 5 Genderna rivnist Cil 6 Chista voda ta nalezhni sanitarni umovi Cil 7 Dostupna ta chista energiya Cil 8 Gidna pracya ta ekonomichne zrostannya Cil 9 Promislovist innovaciyi ta infrastruktura Cil 10 Skorochennya nerivnosti Cil 11 Stalij rozvitok mist i gromad Cil 12 Vidpovidalne spozhivannya ta virobnictvo Cil 13 Pom yakshennya naslidkiv zmini klimatu Cil 14 Zberezhennya morskih resursiv Cil 15 Zahist ta vidnovlennya ekosistem sushi Cil 16 Mir spravedlivist ta silni instituti Cil 17 Partnerstvo zaradi stalogo rozvitkuSpisok galuzej vidnovlyuvanoyi energetiki za krayinoyu Svitove spozhivannya energiyi Masdar misto majbutnogo Institut elektrodinamiki NAN Ukrayini Mizhnarodna agenciya z vidnovlyuvanih dzherel energiyi Institut vidnovlyuvanoyi energetiki NAN Ukrayini Ukrayinska vitroenergetichna asociaciya Sonyachna energiya v Ukrayini Institut zagalnoyi energetiki Zelenij tarif Zelena ekonomika Cirkulyarna ekonomika 100 na vidnovlyuvana energetika Vidnovlyuvana energetika v Albaniyi Bezgrebleva gidroelektrostanciya Bezgrebleva gidroelektrostanciya na osnovi napivzanurenih gidroturbin Bezgrebleva gidroelektrostanciya na osnovi zanurenih gidroturbin Vitroturbinna gidroakumulyuvalna elektrostanciya Pidrozdili vidnovlyuvanoyi energetiki Sonyachna energetika Gidroenergetika Bioenergetika Vitroenergetika Geotermalna energetika Energiya morskih hvil Vodneva energetika Priplivna elektrostanciyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Category Renewable energyVidnovlyuvani dzherela energiyi Gidroenergiya energiya richok pripliviv i vidpliviv Energiya morskih hvil Sonyachna energiya Biomasa Vidhodi Derevina Energiya vitru Energiya vitru Stale misto Stalij rozvitokPosilannyaAgentstvo z vidnovlyuvanoyi energetiki 9 sichnya 2016 u Wayback Machine Bashinska Yu I Transkordonna spivpracya oblastej Zahidnogo regionu Ukrayini u sferi vidnovlyuvanoyi energetiki 20 grudnya 2016 u Wayback Machine Ukrayina priyednalas do Mizhnarodnogo agentstva z vidnovlyuvanih dzherel energiyi 20 grudnya 2016 u Wayback Machine Ukrayina komunalna 5 12 16 Yuliya Berezovska Vidnovlyuvana energetika Tochki zrostannya 23 grudnya 2016 u Wayback Machine Tizhden 6 10 2016 Yu Korolchuk Vidnovlyuvana energetika perspektivi Ukrayini 3 listopada 2016 u Wayback Machine Radio Svoboda 14 lipnya 2013 Ukrayina rozvivaye konkurentospromozhnij rinok vidnovlyuvanih dzherel energiyi 20 grudnya 2016 u Wayback Machine Uryadovij kur yer 17 05 2016 Kudrya S O Stan ta perspektivi rozvitku vidnovlyuvanoyi energetiki v Ukrayini 20 grudnya 2016 u Wayback Machine Visnik Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 2015 12 S 19 26 U poshukah chistoyi energiyi 21 grudnya 2016 u Wayback Machine Probudis 8 bereznya 2005 Dobuvannya energiyi z nadr zemli 21 grudnya 2016 u Wayback Machine Probudis 8 serpnya 2002 zbirka giperposilan na resursi pro energetiku vzagali ta vidnovlyuvanu energetiku zokrema Analitichni materiali Bioenergetichnoyi asociaciyi Ukrayini 22 grudnya 2015 u Wayback Machine pro stan ta perspektivi rozvitku bioenergetiki v sviti ta v Ukrayini Yak lyudi pidkoryali viter 21 grudnya 2016 u Wayback Machine Probudis 22 11 2004 angl kit ros International Energy Agency 22 lyutogo 2011 u Wayback Machine Mizhnarodne energetichne agentstvo MEA sho ob yednuye 26 derzhav angl informacijnij centr CADDET angl nim ros mizhnarodna merezha neuryadovih organizacij zi vazhlivoyu skladovoyu yakoyi ye vidnovlyuvana energetika angl Office of Energy Efficiency amp Renewable Energy EERE 9 lipnya 2016 u Wayback Machine Ofis energoefektivnosti ta vidnovlyuvanih dzherel energiyi Ministerstva energetiki SShA angl National laboratory of the U S Department of Energy NREL 29 sichnya 2011 u Wayback Machine Nacionalna laboratoriya z doslidzhennya vidnovlyuvanoyi energiyi SShA Providnij centr z pitan vidnovlyuvanoyi energetiki angl The Renewable Resource Data Center RReDC 24 listopada 2014 u Wayback Machine Centr obrobki danih pro vidnovlyuvani resursi v SShA nadaye dostup do velikoyi kilkosti informaciyi riznih publikacij geo informacijnih sistem angl nim fr The European Forum for Renewable Energy Sources EUFORES 3 bereznya 2021 u Wayback Machine Yevropejskij forum z vidnovlyuvanih dzherel energiyi nezalezhna nepributkova organizaciya sho spriyaye vikoristannyu vidnovlyuvanoyi energiyi angl Renewable Energy Focus 16 travnya 2008 u Wayback Machine zhurnal prisvyachenij vidnovlyuvanij energetici