Григо́рій Са́вич Сковорода́ (22 листопада (3 грудня) 1722, Чорнухи, Лубенський полк, Гетьманщина, Російська імперія, нині Полтавська область, Україна — 29 жовтня (9 листопада) 1794, Іванівка, Харківщина, Російська імперія) — український філософ-містик, богослов, поет, педагог, можливо, і композитор літургійної музики. Мав значний вплив на сучасників і подальші покоління своїми байками, піснями, філософськими творами, а також способом життя, через що його називали «Сократом».
Григорій Савич Сковорода | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Ім'я при народженні | Григорій Сковорода | |||
Народився | 22 листопада (3 грудня) 1722 Чорнухи, Лубенський полк, Гетьманщина | |||
Помер | 29 жовтня (9 листопада) 1794 (71 рік) Пан-Іванівка, Харківське намісництво, Російська імперія | |||
Поховання | Сковородинівка | |||
Громадянство | ![]() ![]() | |||
Національність | українець | |||
Діяльність | прозаїк, поет | |||
Сфера роботи | поезія, література[1], філософія[1], ліризм[d][1] і байка[1] | |||
Alma mater | Києво-Могилянська академія | |||
Мова творів | слов'яноруська, староукраїнська, латинська[⇨] | |||
Напрямок | бароко | |||
Жанр | філософський трактат, байка, вірш | |||
Батько | Сава Сковорода | |||
Мати | Пелагея Сковорода | |||
| ||||
| ||||
| ||||
|
Навчався в Києво-Могилянській академії (вищої освіти не здобув). Філософські погляди Сковороди присвячені головним чином етиці. Власної філософської системи не створив. Не був лояльним до церковної та світської ієрархії, відкидав будь-який примус, не любив церковних ритуалів, віддаючи перевагу особистій духовній свободі. Від 1769 року вів життя самітника й ; мандрував переважно по Слобожанщині. Тоді ж почав писати філософські діалоги й трактати, в яких біблійна проблематика переплітається з ідеями платонізму та стоїцизму. Головним сенсом людського існування вважав самопізнання.
Григорій Сковорода писав свої твори різновидами староукраїнської літературної мови: художні та філософські твори слов'яноруською (слов'яноукраїнською), поезії та байки — книжною українською (у ній менше церковнослов'янських елементів). Частину листування Сковорода вів також латинською мовою.[⇨]
Життєпис
Ранні роки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZoTDA5aWJGOHlNREU1TFRBMUxURTFYekl5TWk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFQySnNYekl3TVRrdE1EVXRNVFZmTWpJeUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Народився в сотенному містечку Чорнухи Лубенського полку, що нині на Полтавщині в козацькій родині Сави та Пелагеї. Батько Сава Сковорода був рядовим козаком, у мирний час займався шинкуванням і продажем вина в Чорнухах; помер наприкінці 1730-х або на початку 1740-х років.
У сім років Григорія віддали до чотирирічної дяківської школи в Чорнухах.
У серпні 1734 року Григорій вступив до Києво-Могилянської академії, яка на той час перебувала на вершині свого розквіту. У першому, ординарному класі (аналогія, інфима) вивчали українську книжну, польську мови і поступово переходили на латину, яка ставала основною в подальших класах, також вивчали церковнослов'янську.
У 1735—1738 роках Сковорода продовжив навчання в наступних граматичних класах, вивчав латинську мову, прозові та поетичні твори цією мовою. Далі були класи поетики та риторики, а також у 1739—1740 роках починає вчити грецьку, німецьку й гебрейську мови в Симона Тодорського. Потім схема навчання передбачала клас філософії тривалістю два роки, де вивчались діалектика, логіка, етика, фізика, метафізика. У цьому класі Сковорода навчався під орудою префекта академії Михайла Козачинського.
Придворна капела (1742—1744)
У 1741 році, не завершивши клас філософії, Сковорода у Глухові пройшов конкурсний відбір до придворної капели імператриці Єлизавети Петрівни і вирушив до Санкт-Петербурга. У придворній капелі в Санкт-Петербурзі та Москві виконував партії альта в операх, літургіях, різних урочистостях. Зокрема, співав на коронації Єлизавети в Москві в італійській опері Йоганна Адольфа Гассе «La clemenza di Tito» («Милосердя Тита»).
Наприкінці серпня 1744 року разом з почтом імператриці Єлизавети прибув до Києва, куди Єлизавета їхала «на поклоніння святим Божим угодникам». Назад з імператорським двором вертатися Сковорода не став, звільнився в чині «придворного уставника» і повернувся до Києво-Могилянської академії, аби завершити курс філософії.
Закордонна мандрівка (1745—1750)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkwTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTUM1cWNHY3ZNVGd3Y0hndEpVUXdKVUV4SlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJd0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Наприкінці 1745 року, закінчивши штудії філософії в Києво-Могилянській академії і бажаючи побачити чужі краї, пізнати ширше «коло наук», завербувався до «Токайської комісії з заготівлі вин до царського двору» під керівництвом генерал-майора Федора Степановича Вишневського (1682—1749; за походженням серб із Трансільванії, від 1715 року на російській службі). Усі перші біографи Сковороди вважали, що він потрапив до комісії в ролі дячка для похідної православної церкви, але на думку Леоніда Ушкалова він найімовірніше поїхав до Угорщини як компаньйон генерала Вишневського. Наприкінці серпня 1745 року комісія вирушила з Києва і у 20-х числах вересня прибула до Токаю. Окрім Токаю, Сковорода відвідав Пресбург, Офен, Відень та інші навколишні міста, де спілкувався з ученими людьми. Існують припущення, що Сковорода побував в Італії й Німеччині, проте документальних підтверджень цього, як і можливого навчання в університеті Галле, немає. У Пресбурзі Сковорода міг ознайомитися з містичними ідеями пієтизму, які прийшли з Галле і побутували в середовищі місцевої лютеранської громади. Можливо, на цьому позначився вплив Симона Тодорського, який до того ж у 1737—1738 роках вчителював у православних школах на території колишньої Угорщини.
У січні 1749 у Токаї помер Вишневський; керівником «Токайської комісії…» призначили його сина Гаврила. Наступного року Сковорода вирішує повертатися в Україну. З черговим транспортом вина 10 жовтня 1750 він прибув до Києва, а звідти — до Чорнухів, де нікого з родини не застав у живих.
Перебування в Переяславі, Ковраях (1750—1759)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEwTHlWRU1DVTVNU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRVjhsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqVWxSREFsUWpNbFJERWxPVFlsUkRFbE9ETWxSREFsUWtNbFJERWxPRE1sTWtOZkpVUXdKVGxHSlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVReEpUaEdKVVF4SlRneEpVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeUxTVkVNQ1ZCTlNWRU1DVkNReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09TNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RKVVF3SlRreEpVUXhKVGd6SlVRd0pVSTBKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQlh5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNeVZFTVNVNU5pVkVNU1U0TXlWRU1DVkNReVZFTVNVNE15VXlRMThsUkRBbE9VWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREVsT0VZbFJERWxPREVsUkRBbFFrSWxSREFsUWpBbFJEQWxRakl0SlVRd0pVRTFKVVF3SlVKREpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У 1750—1751 році переяславський єпископ Никодим (Скребницький) запросив Сковороду працювати учителем поетики в нещодавно заснованому колегіумі в Переяславі. Сковорода погодився, підготував свій курс і розпочав заняття. За три-чотири місяці назрів конфлікт зі Скребницьким, якого не вдовольняли методи викладання Сковороди і який наполягав на дотриманні старих зразків. Сковорода не погодився змінити написані ним правила для поезії. Владика образився, Сковороду вигнали.
Після скандалу Сковорода проживав у приятеля, бідував. У вересні 1751 року він відновив навчання в Києво-Могилянській академії, вступивши на богослов'я. Богословський курс вів видатний поет, префект академії Георгій Кониський; він передбачав 4-річне навчання і прирівнювався до вищої університетської освіти. Сковорода навчався лише два роки. Улітку 1753 року київський митрополит Тимофій Щербацький, на прохання свого приятеля бунчукового товариша Степана Томари (1719—1794) знайти гувернанта («інспектора») для навчання старшого сина Василя (1746—1819), порекомендував йому Григорія Сковороду як найкращого студента. Восени 1753 року Сковорода прибув у село Каврай Переяславського полку, де був маєток Томари.
У Томари Сковорода мешкав близько шести років. Восени 1754 року стався конфлікт, через який виховання Василя перервалося на кілька місяців: хлопець дав кепську відповідь на поставлене запитання, за що запальний Сковорода назвав його «свинячою головою». Про це стало відомо матері Ганні, доньки Василя Кочубея, і вона наполягла на тім, аби покарати «інспектора». Томара не зміг відмовити дружині і звільнив Сковороду.
Сковорода подався до свого приятеля, одного з переяславських сотників. За його протекцією в перших числах січня 1755 року разом з ієромонахами Каліграфом (Василем Крижанівським) та Іринеєм Братановичем, котрі отримали призначення до Слов'яно-греко-латинської академії, вирушив до Москви, а звідти до Троїце-Сергієвої лаври. Тут на нього чекав намісник Кирило Ляшевецький, який викладав богослов'я в лаврській семінарії і, здається, пропонував викладати Сковороді. Проте Григорій відмовився, вочевидь, через те, що не бажав приймати монаший постриг, або ж тому, що його пекла, як писав Михайло Ковалинський, «постійна відраза до цього краю». На зворотному шляху Степан Томара умовив його повернутися до вчителювання у своєму домі.
У Кавраї Сковорода почав писати поезію, зокрема кілька поезій для збірки «Сад божественних пісень».
Пізньої осені 1758 року він бачив віщий сон, в якому явилися різноманітні людські прошарки зі суспільними й моральними вадами. Розцінивши його як Боже Об'явлення, Сковорода почав розмірковувати над життям аскета[17].
Улітку 1759 року Сковорода покинув Каврай, оскільки Василь Томара зібрався їхати вчитися за кордон до Замостя і Відня. До свого домашнього вчителя на все життя зберіг повагу і найтепліші почуття.
Харківський колегіум (1759—1762)
Цей розділ не містить . (листопад 2018) |
Улітку 1759 року Сковорода прийняв запрошення білгородського та обоянського єпископа Йоасафа Миткевича викладати поетику в Харківському колегіумі. Він покинув Гетьманщину і перебрався на Слобожанщину, яку полюбив усією душею. На той час колегіум був найпередовішим навчальним закладом в усій Україні, тут, на відміну від Києво-Могилянської академії, віддавали перевагу природничим і точним наукам, поряд з латиною більше вивчали грецьку, німецьку, французьку мови. Сковорода викладав тут з ентузіазмом. Але й тут стався конфлікт. Владика Йоасаф Миткевич, маючи на меті залишити Сковороду для духовної служби, збирався вмовити його прийняти постриг — цю справу він доручив судді єпархіяльної консисторії й архімандритові білгородського Миколаївського монастиря Гервасієві Якубовичу, який був приятелем філософа по Переяславу. На це Сковорода відповів: «Невже ви хочете, щоб і я примножив число фарисеїв?». У результаті подальших наполягань Якубовича влітку 1760 року Сковорода звільнився з колегіуму.
Надалі він проживав у невідомого на ім'я приятеля в селі Стариця, яке належало бєлгородському Миколаївському монастиреві. Упродовж 1760—1762 років жив на самоті, розмірковував над Божественним промислом і пізнанням себе.
Навесні 1762 року Сковорода, приїхавши на кілька тижнів до Харкова, довідався від знайомого протоієрея про його талановитого племінника Михайла Ковалинського і спеціально подався до колегіуму, аби познайомитися з ним. Юнак відразу припав йому до душі і тільки через те Сковорода прийняв повторну пропозицію єпископа Йоасафа Миткевича викладати в Харківському колегіумі («Адже заради тебе, одверто кажучи, заради тебе одного я залишив мій такий приємний спокій, пустився на життєві хвилі», — згодом писав Ковалинському в листі).
1 вересня 1762 року Сковорода почав викладати в класі синтаксими, також вів екстраординарний 2-річний курс грецької мови. Навколо нього сформувалося коло шанувальників — студенти філософії Яків Правицький, Василь Білозерський, Микола Заводовський, сам Ковалинський зі своїм молодшим братом Григорієм, учнем синтаксими, і навіть 9-річний учень інфими . Вони збиралися в домі Сковороди, читали античних авторів, писали вірші, співали, гуляли за містом у садах. Не зразу Ковалинський потягнувся до Сковороди («Любив його серце, але цурався його ума») — аж після того, як у 1763 році йому приснився учитель, від якого навсібіч сипалися духовні іскри. У них встановилося інтенсивне духовне спілкування, своєрідний «духовний роман», листування. У листах Сковорода висловлював ідеї, які згодом розвивав у своїх філософських трактатах. Згодом, після смерті вчителя, Ковалинський написав його ґрунтовну біографію, на яку посилаються всі дослідники творчості мудреця. Про стиль його життя він пише:
Уставав дуже рано, їв раз на день, без м'яса і риби, був завжди веселий, сильний, рухливий, з усього задоволений, до всіх добрий, усім готовий послужити. Поважав і любив добрих людей без різниці їх стану, навідувався до хворих, розважав сумних, ділився останнім з тим, хто нічого не мав
За дружбу з юним спудеєм Сковороду в колегіумі почали цькувати. Після того, як помер Йоасаф Миткевич, на посаду білгородського та обоянського єпископа 29 жовтня 1763 року призначили Порфирія Крайського. Той відразу незлюбив філософа. Коли владика в листопаді прибув з інспекцією до Харкова, викладачі колегіуму влаштували йому пишну учту. Однак Сковорода не пішов («Для шляхетної людини ніщо не є таким тяжким, як пишний бенкет, особливо коли на ньому перші місця посідають дурномудрі»). Оскільки дійшло до звинувачень у моральній розбещеності і духовній єресі, він перестав зустрічатися з Ковалинським і навіть писати йому. В результаті, 15 липня 1764 року Сковорода вдруге покинув Харківський колегіум. У серпні вони з Михайлом поїхали до Києва, де у друкарні Києво-Печерської лаври служив двоюрідний брат Сковороди Іван (чернече «Юстин») Звіряка. У лаврі знайомі ченці пропонували Сковороді постригтися в монахи, аби стати стовпом церкви і окрасою господи. На це він відповів: «Досить і вас, стовпів неотесаних, у Храмі Божому».
На початку навчального року Ковалинський вернувся до Харкова, а Сковорода — через кілька місяців. Тепер він проживав в околицях Харкова без будь-якого заняття. За той період в Україні скасували гетьманський уряд і автономію слобідських полків, що означало швидку ліквідацію української державності. Сковорода, однак жодним чином не відгукнувся на ці події. У цей період він практично покинув писати поезію.
Улітку 1767 року, перебуваючи в Курязькому монастирі в архімандрита , Сковорода написав Ковалинському листа, з якого видно, що з ним нещодавно трапилася «буря», «вихор». Свого часу Ізмаїл Срезневський записав історію, котра начебто сталася зі Сковородою в 1765 році, коли він проживав на хуторах біля Валків. Згідно з нею, у вже немолодого Сковороду, який проживав на пасіці, закохалася дочка відставного майора Олена, яка жила по сусідству і яку він навчав духовній поезії і співам. Загалом філософ почував себе надто стримано у товаристві красивих дівчат, але схоже, їй відповів взаємністю. Однак коли начебто дійшло до вінчання, Сковорода не зміг дати відповідь, чи з доброї волі вступає в шлюб, і втік з-під вінця.
Скоро після того новоспечений губернатор Слобідсько-Української губернії (у 1765—1775) Євдоким Олексійович Щербинін (1728—1783) запросив Сковороду викладати у «додаткових класах» Харківського колегіуму. Для цього Сковорода написав 1766 трактат «Вхідні двері до доброго християнського життя». Однак відкриттю «додаткових класів» противився Порфирій Крайський, і вони запрацювали тільки в лютому 1768 р. По суті, це був самостійний навчальний заклад для дітей шляхти. У день смерті Крайського 7 липня 1768 р. Сковорода подав прохання про призначення учителем катехізису.
Однак у грудні 1768 р. білгородським та обоянським єпископом призначили Самуїла Миславського, з яким Сковорода навчався в класі богослов'я у Києво-Могилянській академії. Він обурився, чому курс катехізису читає світська людина, також йому не сподобалися певні положення з трактату Сковороди, наприклад, неповага до ритуалу. В результаті Сковорода звільнився з посади викладача — десь у квітні 1769 р., на цей раз остаточно. Більше ніколи він будь-яких інших посад не займав.
На Слобожанщині (1762—1768)
Цей розділ не містить . (листопад 2018) |
Відтепер Сковорода обрав новий і незнаний до того стиль життя, а саме — мандрівку. І ця мандрівка тривала до самої смерті — чверть століття. Була вона повна пригод, оповита переказами й легендами. У ній ніколи не розлучався філософ із Біблією, сопілкою чи флейтою, і своїми творами. Слава про нього розходилася широко, і багато хто бажав його бачити й чути як речника великої правди.
Після остаточного звільнення з Харківського колегіуму він оселився на пасіці на березі Лопані в Гужвинському лісі за 10 верст від Харкова і зажив життям пустельника. Ліс належав відставному підпрапорному (титул, запроваджений у слобідських полках, дорівнював значковому товаришеві в Гетьманщині) Василеві Земборському, батькові одного зі студентів «додаткових класів» колегіуму. Тут Сковорода почав писати філософські байки (згодом вони увійшли до збірки «Байки Харківські», що стала першою збіркою байок в українській літературі) і філософські діалоги (перший з них — «Наркіс. Розмова про те: пізнай себе», базований на сюжеті Метаморфоз Овідія; другий — «Симфонія, названа Книга Асхань, про пізнання самого себе», на підставі Книги Ісуса Навина). Вірші, пісні та байки Сковорода писав українською книжною мовою та латиною, натомість філософські діалоги і трактати — химерною сумішшю церковнослов'янської, української та російської мов.
З Гужвинського лісу Сковорода навідувався до Харкова, до села Бабаї, де священником був його колишній учень по Харківському колегіуму Яків Правицький. У Бабаях навколо філософа сформувався своєрідний гурток з-поміж священників сусідніх парафій, приятелів Якова Правицького. Можливо, був серед них і власник Бабаїв Петро Щербинін, родич слобідського губернатора і майбутнього першого генерал-губернатора Харківського намісництва (у 1780—1783) Євдокима Щербиніна. Тут Сковорода познайомився з Олексієм Юрійовичем Сошальським, літнім одинаком, освіченим, оригіналом, як і сам Сковорода, власником села Гусинка.
В Олексія Сошальського він зупинявся часто, починаючи з 1770 року, проживаючи влітку на пасіці в лісі, а взимку — в панському домі; спілкувався і з його молодшими братами Осипом та Георгієм. У травні 1770 року разом зі Сошальськими Сковорода поїхав до Києва, зупинившись у свого двоюрідного брата, Юстина (Івана) Звіряки, який натоді був за «старшого» в Китаївській пустині, і прожив у нього 3 місяці. У серпні зі Сковородою трапився дивний випадок. Якось він раптом відчув неспокій, невимовне бажання покинути Київ і повернутися до Харкова. Юстин відмовляв його, але Сковорода не послухав, подався до Сошальських, які проживали на Подолі. Спускаючись із Гори, недалеко Андріївської церкви як невідома сила спонукала його повернути назад. Він відійшов на чималу відстань, потім вернувся, але знову невидима сила повернула його назад. Все ж, набравшись рішучості, Сковорода пішов Андріївським узвозом вниз, але раптом відчув трупний сморід і побіг назад. Він переказав про це Сошальським і швидко почав збиратися в дорогу, примовляючи, що в Києві буде чума. Ніхто не вірив, але 3 вересня 1770 року в Києві почався мор. Епідемія почалася у Волощині чи Молдові в турецькому війську і прийшла сюди з початком нової російсько-турецької війни. За 3 місяці в Києві на Подолі померло 6 тисяч людей. Наприкінці серпня 1771-го моровиця дійшла до Москви.
Сковорода ж, покинувши спішно Київ, за два тижні вже був у Свято-Троїцькому монастирі неподалік села Чернеччина за 4 версти від Охтирки. Тут до нього дійшла звістка про мор у Києві, і тут у монастирському саду він пережив містичний екстаз:
Прокинувшись рано, коли мої думки та почуття були сповнені благоговіння і вдячності до Бога, я рушив у сад на прогулянку. І перше, що я відчув у серці, була якась розкутість, свобода, бадьорість та здійснена надія. Віддавши цьому настрою всю свою волю й усі свої бажання, я відчув у собі незвичайний порух, котрий переповнював мене незнаною силою. В одну мить якась солодка злива ринула в мою душу, і від неї все моє нутро спалахнуло полум'ям. Здавалось, що в моїх жилах вирувала вогненна течія. Я почав не ходити, а бігати, наче мене щось носило, я не відчував ні рук, ні ніг, так, ніби весь я був із вогню, що шугав по колу. Цілий світ зник мені з-перед очей. Одне лиш почуття любові, благонадійності, спокою, вічності оживляло моє єство. Сльози струмками покотились мені з очей і розлили по всьому тілу якусь зворушливу гармонію. Я ввійшов у себе, мовби відчув запевнення синівської любові, і з цієї миті присвятив себе синівській покорі Божому Духу
Цей стан містичного осяяння Сковорода потрактував як своє зближення з Богом — досі його серце шанувало Бога по-рабськи, а тепер полюбило Його мов найщирішого друга.
На початку 1772 року Сковорода прийняв запрошення відставного полковника Степана Івановича Тев'яшова (1718—1790), який бажав взяти у нього кілька домашніх уроків, і прибув в Острогозьк. Предки Тев'яшова походили із золотоординської знаті, були охрещені у Московії за часів Дмитрія Донського і отримали дворянство. Степан Тев'яшов був призначений полковником харківським (1734—1757) і одним з останніх полковників Острогозького полку (1757—1763). В його садибі в Острогозьку Сковорода прожив кілька місяців 1772 року, тут навколо нього виник філософський гурток: окрім самого Степана і його сина Володимира (1747—бл.1810), дрібний місцевий чиновник колезький реєстратор Опанас Панков і дворянин Яків Долганський (1731—?) — представник колишньої козацької старшини, якого Сковорода називав «живописцем». На підставі філософських бесід із ними Сковорода упродовж весни й літа 1772 року написав 6 філософських діалогів — «Бесіда перша…», «Бесіда друга…», «Розмова про стародавній світ», «Розмова п'яти подорожніх про справжнє щастя в житті», «Кільце», «Розмова, звана алфавіт, чи буквар миру», який є найяскравішим із них. У «Бесіді першій…» дійовими персонажами вивів себе, Панкова й Долганського під оригінальними іменами.
Від Тев'яшова Сковорода помандрував до Якова Правицького в Бабаї.
У той час Михайло Ковалинський, який служив вихователем у родині колишнього гетьмана Кирила Розумовського, подався разом зі синами Левом і Григорієм до Геттінгена й Ліона. На початку 1773 року вони прибули до Лозанни, де перебували понад пів року. Тут Ковалинський познайомився з богословом і природознавцем Жаном-П'єром-Даніелем Мейнгардом (1694—1776), певний час проживав у його заміському будинку. Мейнгард був дуже схожий на Сковороду рисами обличчя, характером, поведінкою і способом мислення. Коли в 1775 Ковалинський зустрівся зі Сковородою і розповів йому про Мейнгарда, на філософа це справило велике враження; він вважав його своїм двійником і навіть підписував свої твори другим іменем «Даниїл Мейнгард».
Надалі Сковорода неодноразово бував у Гусинці в Олексія Сошальського, в Харкові у провізора Петра Пискунівського, у Великому Бурлуці в Якова Донця-Захаржевського, у Валках, Ізюмі, Куп'янську, Липцях, Моначинівці, Охтирці. Його шанували і прості люди, й шляхта, запрошували жити до себе. Він відмовлявся. У вересні 1782 року Михайло Ковалинський, який на той час служив Головним наглядачем Московського Виховного будинку, писав:
Мені дуже хочеться купити собі місцину десь в українській стороні/.../Якби це вдалося, то, відійшовши від усього, я б усамітнився та й просив би вас прожити решту життя разом.
Побутувала легенда, нібито сама Катерина II, яка багато чула про Сковороду, через князя Потьомкіна передала йому запрошення на посаду придворного філософа. На це Сковорода, який сидів з флейтою на узбіччі дороги і пас вівцю господареві, в якого на той час проживав, начебто відповів:
Перекажіть матінці цариці, що я не покину вітчизни: мені сопілка і вівця дорожчі царського вінця.
Михайло Ковалинський засвідчує те ж:
Коли писав Сковорода для свого краю, то і вживав деколи української мови та правопису, вживаного в українському виговорі. Він любив завжди свою природжену мову. Дуже любив свій рідний край, свою любу Україну й коли відлучався за її межі, обов'язково прагнув скоріше туди повернутися і бажав там померти. Він висловлює це в багатьох місцях своїх творів. «Всяк должен узнать свой народ і в народі себе».
Остання мандрівка філософа
В останній рік життя Сковорода проживав у селі Пан-Іванівка в домі колезького радника Андрія Івановича Ковалівського, який доводився вітчимом майбутньому засновникові Харківського університету Василеві Каразину. На той час Михайло Ковалинський після смерті свого покровителя князя Потьомкіна попав в опалу і проживав у маєтку Хотетово за 25 верст на південь від Орла. Старий Сковорода після 19 літ розлуки вирішив його провідати. «Попри далечінь дороги, на вкрай погану погоду й на постійну відразу до цього краю» він вирушив пішки з Пан-Іванівки. Привіз Ковалинському свої твори і прожив у нього 3 тижні. 26 серпня 1794 року, відмовившись від грошей, вирушив назад «в любу Україну, де він дотепер жив і хотів би померти». На певний час через рясні дощі був змушений зупинитися в Курську в Знам'янському чоловічому монастирі, де його радо прийняв архімандрит Амвросій Гиновський. Здається, Сковорода ще збирався відвідати Гусинку, але відчуваючи, що підупадає на силах, подався до Пан-Іванівки, де прожив ще місяць.
Смерть
Цей розділ не містить . (листопад 2018) |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc1THlWRU1DVTVReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVWxSREFsUWtNbFJEQWxRa1lsUkRBbFFrSWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ERWxNa05mSlVRd0pVRXhKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd0pUSkRYeVZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNQzVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUbERKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpESlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXhKVGsySlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE1TVXlRMThsUkRBbFFURWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT1RZbFJEQWxRaklsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbE1rTmZKVVF3SlVKREpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Помер 9 листопада (29 жовтня ст.ст.) 1794 року в селі Пан-Іванівка (на сьогодні Сковородинівка Золочівського району Харківської області) в домі Андрія Ковалівського.
Про смерть Сковороди Срезневський записав таке:
…Був прегарний день. До дідича з'їхалось багато сусідів погуляти й повеселитись. Мали також на цілі послухати Сковороди… За обідом був Сковорода незвичайно веселий і говіркий, навіть жартував, оповідав про своє минуле, про свої мандрівки, досвіди. Зачаровані його красномовством повставали всі від обіду, Сковорода щез.. Він пішов у садок. Довго ходив він по перехресних стежках, зривав овочі й роздавав їх хлопчикам, що працювали в садку. Над вечір пішов сам господар шукати Сковороду й застав його під гіллястою липою. Вже заходило сонце: останні його проміння пробивалися крізь гущу листя. З рискалем у руці копав Сковорода яму — вузьку, довгу яму. — «Що це, друже Григорію, чим то ти зайнятий?» — спитав господар, підійшовши до старого. «Пора, друже, закінчити мандрівку! — відповів Сковорода. — І так усе волосся і злетіло з бідної голови від мордування, пора непокоїтися!» «І, брате, дурниця! Досить жартувати, ходімо!» — «Іду! Але я прохатиму тебе попереду, мій добродію, хай тут буде моя остання могила». І пішли в хату. Сковорода недовго в ній лишився. Він пішов у свою кімнатку, перемінив білизну, помолився Богу і, підложивши під голову свої писані праці і сіру свитку, ліг, зложивши навхрест руки. Довго чекали на нього з вечерею. Сковорода не з'явився. Другого дня вранці до чаю теж, до обіду так само. Це здивувало господаря. Він насмілився увійти до Сковороди, щоб розбудити його; одначе Сковорода лежав уже холодний закостенілий.
На хресті над його могилою, на прохання самого Сковороди, написано: «Світ ловив мене, та не впіймав…». Сьогодні до неї можна потрапити, з'їхавши з дороги Харків-Суми біля селища Максимівка (60 км від Харкова) і далі добиратися 18 км до села Сковородинівка.
Жодного свого твору Сковорода за життя не надрукував. Окремі примірники рукописів збереглися в друзів, зокрема у Якова Правицького в Бабаях — трактати «Наркіс» і «Асхань».
Мова творів
Одностайної думки щодо мови творів Григорія Сковороди наразі немає.
З одного боку, висувають припущення, що Сковорода писав літературною мовою, яка спиралася на староукраїнську книжну традицію кінця XVI — першої половини XVIII з орієнтацією на церковнослов'янську мову (передусім у філософській прозі). На думку Лідії Гнатюк, мова переважної більшості філософських діалогів і трактатів Сковороди — слов'яноруська (слов'яноукраїнська), поезій та байок — книжна українська (у ній менше церковнослов'янських елементів). Частину листування Сковорода вів також латинською мовою.
В той же час, деякі вчені-лінгвісти та літературознавці класифікують мову, якою послуговувався Сковорода, як російську або «наближену до російської». Цього погляду притримувалися такі дослідники, як Петро Бузук, Юрій Шевельов та Валерій Шевчук. Так, Юрій Шевельов у своїй праці, присвяченій мові Сковороди, під назвою Пролеґомена до вивчення мови та стилю Григорія Сковороди (1990), підсумував, що «мова Сковороди — якщо відняти її сильні біблійно-церковні впливи, її яскраві поетично-індивідуальні особливості — є, в основі своїй, слобожанським варіантом нормативної російської мови, якою розмовляли в тогочасних освічених колах. Сковорода постійно спілкувався з цими колами, саме в них знаходив своїх читачів та однодумців. Від них він залежав навіть матеріально. Ці люди (а не селяни) були його питомим середовищем». Схожий висновок надав і Петро Бузук у своїй праці, присвяченій мові Сковороди, під назвою Мова і правопис в творах Григорія Сковороди (1923), де Бузук зазначав, що «головною основою мови Сковороди є російська письменна мова 18-го століття, хоча побіч неї знаходимо ще українські, польські і старослов'янські первістки».
Творча спадщина
Богословські погляди
Твори Сковороди за життя не друкувались, оскільки тодішня цензура знайшла їх «противними Святому Писанію і образливими для чернецтва». Вихований у дусі філософічно-релігійного навчання, Сковорода повставав проти мертвої церковної схоластики та духового гноблення московського «православ'я», спираючись у своїй філософії на Біблію. Сковорода повчав, що царство людини знаходиться всередині неї і
![]() | Щоб пізнати Бога, треба пізнати самого себе. Поки людина не знає Бога в самім собі, годі шукати Його в світі. | ![]() |
![]() | Вірити в Бога не значить — вірити в Його існування, а значить — віддатися Йому та жити за Його законом. | ![]() |
![]() | Святість життя полягає в робленні добра людям. | ![]() |
Офіційна московська релігія ділила людство на більш благословенних Богом і менш благословенних, а навіть і таких, що перебувають ніби під прокляттям, себто кріпаків. А Сковорода вчив, що «всяка праця благословенна Богом», а розподіл місць коло Бога називав непростимим гріхом. Московське православ'я і взагалі все московське духовенство було нетерпимим до всього чужого як єретичного, «неправославного». Сковорода навчав, що найбільше й фактично єдине завдання філософії — шукати правду і прагнути до неї. Але в умовах людського життя ця мета недосяжна, і щастя людини полягає саме в тому, що вона все мусить шукати правди. До цієї мети можна йти різними шляхами, і тому нетерпимість до тих, хто інакше думає, не знаходить виправдання. Так само й релігійна нетерпимість не знаходить виправдання, бо вічна правда проявляється на цьому світі в різних формах. Будучи у ставленні до себе самого цілковито безкомпромісним і осягнувши внаслідок цього повну гармонію між своєю наукою та своїм життям, Сковорода був надзвичайно лагідний і оглядний у ставленні до інших.
Тема дружби
Як на джерело радощів, а звідси — душевного здоров'я, Сковорода вказує на дружбу. Однак вибирати друзів треба дуже обачно, оминаючи підлабузників і криводушних. Бо нерідко нещирі друзі залучають молоду людину до непомірності, спокушаючи запевненнями, що для чистого все чисте; у таких випадках треба рішуче побороти соромливість і твердо відмовити, а надалі і взагалі відмовитися від спілкування з такими людьми, — застерігає наставник. Якщо «ми охоче підтримуємо зносини з людьми, які ще досі здорові, але розум яких пошкоджений і насичений отруйним вченням», ми ризикуємо втрапити у їхнє становище.
Поняття сродної праці
Поняття сродної праці є одним з найважливіших положень концепції сродності Григорія Сковороди, а обгрунтування потреби людини в сродній праці посідає чільне місце в його творчому доробку, а саме в діалозі «Разговор, называемый алфавит, или букварь мира». Сродна праця, на думку філософа, є водночас і потребою людського тіла, і потребою духовною — вона звеселяє дух, приносить задоволення і насолоду. Сродна діяльність корисна не тільки для того, хто знайшов своє покликання, але й для суспільства. Саме єдністю суспільного і особистого інтересу сродна праця відрізняється від праці, обраної з міркувань користі, слави чи гордості. Турбота про власний духовний світ, уважне ставлення до самого себе, вважає Сковорода, матиме значення і для інших людей. Досягнення свободи, на думку філософа, можливе лише за умови праці заради власної користі, надбання потрібного для себе. Сковорода щастя людини вбачає не в праці взагалі, а «природній» («сродній») праці.
Ставлення до життя
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJpTDFOcmIzWnZjbTlrWVNVeU4zTmZabTkxYm5SaGFXNHVhbkJuTHpNd01IQjRMVk5yYjNadmNtOWtZU1V5TjNOZlptOTFiblJoYVc0dWFuQm4uanBn.jpg)
В одному з пізніших послань Сковорода розповідає про зустріч з ченцем, якого
![]() | страшенно мучить демон печалі, і який звичайно називають бісом меланхолії. (…) Даючи поради цій людині, я сам ледве не пропав. (…) Дуже важливе значення має, з ким щоденно спілкуєшся і кого слухаєш. Бо поки ми слухаємо, ми їх дух в себе вбираємо. | ![]() |
Ця історія виглядає особливо повчальною, оскільки учитель, визнаючи, що сам піддався печалі, показує, як поборов цей стан: у сні він звернувся по допомогу до Всевишнього:
![]() | Якщо Бог всюди, якщо він присутній і в цьому черепку (при цьому я підняв черепок з землі), то для чого ти шукаєш розради в інших місцях, а не в самому собі? Адже ти є найкращим з усіх творінь. | ![]() |
Прикметним є те, що, на відміну від багатьох мудреців, Григорій Сковорода не протиставляє душу й тіло, усвідомлюючи, що людина — це поєднання одного та іншого, а отже, вона мусить ставитися однаково дбайливо до обох частин своєї натури. У багато напучуваннях Сковорода порівнює душу й тіло та їхні функції: «обов'язково і саме щоденно підкидай у душу, як у шлунок, слово або вислів», «…те, що побачиш і почуєш, перетворюй у споживний і рятівний сік, як тварина, що повинна бути принесена у жертву Богові» про спілкування з різними людьми він каже: «їжа добра, але що з того, якщо вона не подобається твоєму шлунку» тощо.
Сам Сковорода виявляє неабияку обізнаність з медичними теоріями античних лікарів: він зазначає, Гален, міркуючи про здоров'я, радив хлопчикам і юнакам вживати холоднішу, а старим — теплішу їжу, і тлумачить цю думку так: з гарячої їжі розвивається зайва вологість, а звідси — катар, нежить, гній, вологість, згущена жаром. Плутарх так само вважав причиною всіх хвороб надлишок вологи в тілі:
![]() | хвороба, всяка зараза і запалення не можуть прищепитися, коли тіло холодне, позбавлене слизу і легке, як корок (…), то зроби його тоншим, скорочуючи надмірну їжу й уникаючи вогню, породженого вином, звідки всі пороки душі, а з останніх, у свою чергу, — всі хвороби тіла. | ![]() |
Сковорода конкретизує зв'язок між духовними та тілесними недугами: людина, яка зловживає м'ясом та алкоголем, довго зупиняється на тривожному роздумі — «звідси передчасне старіння, коли не щось гірше». У 26-му листі до Михайла Ковалинського, вміло користуючись латинською клінічною термінологією, він перелічує хвороби та стани, які, за його спостереженнями, найпоширеніші серед людей: короста (scabies), пропасниця (febris), водянка (hydrops), епілепсія (epilepsia), кашель (tussis), (lassitudo) тощо.
Тільки в 1798 році у Санкт-Петербурзі вийшов друком його перший твір «Нарциз, або пізнай самого себе», та й то без його прізвища. У 1806 р. журнал «Сіонський Вєстник» видрукував ще деякі його твори. Потім у Москві в 1837–1839 рр. вийшли окремо деякі його твори, і лише в 1861 році видрукувано першу, але зовсім неповну збірку його творів. Краща й більша збірка, але теж не повна, вийшла в 1896 р. в Харкові під редакцією професора Д. Багалія. Тут видрукувано 16 творів, причому з них 9 уперше. Крім того, надруковано тут біографію Сковороди та деякі його вірші. Ще одне видання творів Григорія Сковороди вийшло в 1912 році в Петербурзі під редакцією В. Бонч-Бруєвича. Тут видрукувано кілька творів філософа і його біографія пера М. Ковалинського, що був учнем Сковороди. Але повного видання творів філософа й досі нема, бо різні його рукописи знаходяться по різних архівах та бібліотеках.
Музична творчість
Сковорода грав на скрипці, бандурі, гуслях, флейті. Багато віршів Григорія Сковороди покладені на музику. Український композитор Леонід Грабовський створив цикл «Temnere Mortem» (1991).
Крім того, існують відомості про композиторську діяльність Григорія Сковороди. Зокрема, йому належать пісні «Ой ти птичко жолтобока», «Стоїть явір над водою».
Поодинокі записи музики Сковороди збереглися у рукописних збірках кінця XVIII — початку XIX століття. Цю музику виконував ансамбль Святослава Крутикова «Camerata Taurica», згодом — Ансамбль давньої музики Костянтина Чечені.
Вплив Сковороди на сучасників
Григорій Сковорода мав величезний вплив на своїх сучасників і на дальше українське громадянство, і то не лише своєю етичною наукою, а головним чином своїм життям, в якому слово ніколи не розходилося з ділом: його вчення було в повній згоді з його життям. Щоб оцінити цей вплив, як писав С. Єфремов,
|
Попри те, що творів Сковороди не друкувалося, вони ширилися через переписування. «Сковороді не треба було шукати читачів, — вони його шукали: в нього знаходились такі гарячі прихильники і пропаґатори, що навіть через газети сповіщали, закликаючії до себе охочих читати твори українського філософа… Ці твори заходили й під сільську стріху: Згадаймо Шевченкову згадку з дитячих літ:
|
Як бачимо, Сковорода стоїть тут поруч дуже популярних творів напівнародної музи, і, справді, багато псалмів його й тепер ще співають сліпці та лірники, не знаючи й не відаючи нічого про автора…» (там само).
Про популярність Сковороди писав і Микола Костомаров:
|
Видання творів
Твори Сковороди за його життя ніколи не друкувалися. Вперше його твір діалог «Наркісс» було надруковано 1798 року в Санкт-Петербурзі. У 1837 році у Москві окремими книжками з'явилися «Басни Харьковскія», «Бесѣда, нареченная двое», 1839 року — «Дружескій разговор о душевном мирѣ», «Убогій Жайворонок», «Брань архистратига Михаила со Сатаною», також протягом 19 століття виходили деякі уривки, листи та поезії.
1861 року в Санкт-Петербурзі вийшла перша збірка творів «Сочинения в стихах и прозе Григория Саввича Сковороды. С его портретом и почерком его руки». Перше академічне зібрання вийшло у Харкові до 100-річчя з дня смерті філософа у 1894 році «Сочинения Григория Саввича Сковороды, собранные и редактированные проф. Д. И. Багалеем» (сьомий том «Сборника Харьковского историко-филологического общества»).
Наступною спробою академічного видання творів Сковороди було «Собрание сочинений Г. С. Сковороды. С биографией Г. С. Сковороды М. И. Ковалинского, с заметками и примечаниями В. Бонч-Бруевича» (Санкт-Петербург, 1912). З запланованих двох томів вийшов лише перший, до якого ввійшли майже всі філософські твори.
1961 року вийшла збірка творів Сковороди, до якої ввійшли всі відомі на той час твори письменника. Перший том містив філософські трактати й діалоги, а другий — художні твори, епістолярій, життєпис Сковороди пера Ковалинського та dubia.
На підставі цього видання співробітники Інституту філософії Академії наук України підготували й видали в 1973 році «Повне зібрання творів» Сковороди у двох томах.
1972 р. — до 250-річчя від дня народження опубліковано двотомник повного зібрання його творів.
1994 р. — вперше здійснено українською мовою видання всіх творів.
У 2000-х роках Леонід Ушкалов підготував кілька видань творів, у тому числі повну академічну збірку.
Сковорода в культурі
В кіномистецтві
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WVM5aFlTOVRhMjkyYjNKdlpHRmZURzlvZG5sMGMzbGhYekU1TnpJdWFuQm5Mekl5TUhCNExWTnJiM1p2Y205a1lWOU1iMmgyZVhSemVXRmZNVGszTWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Єдиний ігровий фільм «Григорій Сковорода» поставив Іван Кавалерідзе у 1958 році на Київській кіностудії ім. О. Довженка. Великого успіху не мав. У 1972 році до 250-річчя українського філософа зняв на студії «Укркінохроніка» документальний фільм «Відкрий себе». Автори обрали для візуального ряду відливання у бронзі пам'ятника Сковороді для Лохвиці, на який наклали тексти Сковороди, які озвучив Іван Миколайчук. Комуністична партія фільм заборонила до показу і тільки наприкінці 1980-х стрічку дозволили й вона здобула Шевченківську премію.
У 2004 році вийшов фільм Юрія Зморовича «І світ мене не впіймав». Три телевізійні роботи здійснила Національна телекомпанія (2008, 2011 і 2013 років): «Григорій Сковорода» Олексія Лябаха з циклу «Великі українці», «Григорій Сковорода» з циклу «Обличчя української історії» і телефільм Олени Хмирової «Таємничий Сковорода». 2020 року вийшов телефільм «Благословенні ви, сліди…».
У живописі та скульптурі
Прижиттєвого фотозображення чи портрета з натури Сковороди не було створено або не зберіглося. Образ Сковороди будується на копіях портрету, створеного незадовго до смерті Сковороди, але по пам'яті художника.
У живописі образ Сковороди відтворили Тетяна Яблонська, Іван Їжакевич, Анатолій Насєдкін, Карпо Трохименко, Михайло Жук, Володимир Слєпченко, Олександр Ройтбурд.
Пам'ятники, пам'ятні знаки, меморіальні дошки є на території трьох меморіальних музеїв, у містах та місцевостях, де бував Сковорода, на територіях навчальних закладів, названих його іменем, — у Києві, Переяславі, Полтавській, Черкаській області та інших. Найбільше таких скульптур — у Харкові. За межами України є одна скульптура у Словенії і дві меморіальні дошки (Словаччина та Угорщина). Кілька пам'ятників Сковороді створив Іван Кавалерідзе, також Сейфаддін Гурбанов, Микола Малинка, Володимир Луцак та інші.
В художній літературі
Образ Сковороди з'являється в художній літературі ще на початку ХІХ століття. Першим його спробував був змалювати Василь Наріжний у романі «Російський Жілблаз», що вийшов у 1814 році. У 1936 році Ізмаїл Срезневський друкує на сторінках московського журналу біографічну повість про Сковороду «Майоре, майоре!». Улітку 1855 року, перебуваючи в Новопетровському укріпленні, Тарас Шевченко написав повість «Близнята», персонажем якої виступає Сковорода. Упродовж 1890-х років Пантелеймон Куліш працював над поемою «Грицько Сковорода». У ХХ ст. до постаті Сковороди зверталися Павло Тичина, Валер'ян Поліщук, Максим Рильський, Юрій Клен, Василь Бондар, Василь Шевчук та інші. Поезії зі сковородинськими мотивами є у творчості Василя Барки, Миколи Вінграновського, Платона Воронька, Михайла Драй-Хмари, Івана Драча, Ігоря Калинця, Ліни Костенко, Андрія Малишка, Бориса Олійника, Дмитра Павличка, Івана Світличного, Василя Симоненка, Василя Стуса, Арсенія Тарковського, Бориса Чичибабіна та інших.
Музичні твори на слова Сковороди
Вірш («Всякому городу нрав і права») входить до репертуару багатьох сучасних кобзарів-виконавців: Сергій Захарець, Тарас Компаніченко, Ніна Матвієнко, Олександр Тріус, , Олександр Савчук, Юліан Китастий.
Вшанування пам'яті
Пам'ятники
Пам'ятні заходи
У 1994, 1997, 2002, 2012 роках роковини вшановувались на державному рівні.
Об'єкти названі на честь Сковороди
- Ім'ям Сковороди названо вулиці та провулки у Полтаві, Лохвиці, Києві, Харкові, Одесі, Львові, Дніпрі, Запоріжжі, Кропивницькому, Чернігові, Чернівцях, Хмельницькому, Дрогобичі, Лубнах, Мелітополі, Переяслав, Чорнухах, Гребінці, Золотоноші, Зінькові, Горішніх Плавнях, Решетилівці, Фастові, Бродах, Великій Димерці, Люботині, Вовчанську, Манченках, Шешорах, Надвірній, Стрию, Вознесенську, Золочеві, Ковелі, Заводському, Віньківцях, Конотопі, Яготині, Охтирці, Безруках.
- На честь Сковороди названі:
- 21-ий (курінь УПЮ) імені Григорія Сковороди.
- астероїд 2431 Сковорода.
- ботанічні пам'ятки: дуби у Сковородинівці, у лісопарку в Полтавськії області, у селі Моначинівка, шовковиця у Києві.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV3THlWRU1DVTVReVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ09WOGxSREFsT1RNdUpVUXdKVUV4SlRKREpVUXdKVUV4SlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJNExtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1VNbFJERWxPRE1sUkRBbFFqY2xSREFsUWpVbFJEQWxRamxmSlVRd0pUa3pMaVZFTUNWQk1TVXlReVZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Музеї
- Національний літературно-меморіальний музей Г. С. Сковороди у селі Сковородинівка Харківської області (музей знищено 6 травня 2022 року, під час російського вторгнення в Україну).
- Меморіальний музей Г. С. Сковороди Національного історико-етнографічного заповідника «Переяслав».
- Чорнухинський літературно-меморіальний музей Г.Сковороди.
- Історико-культурний заповідник «Батьківщина Григорія Сковороди», смт Чорнухи Полтавської області — започатковане створення.
Премії
Ім'ям Григорія Сковороди названо декілька нагород та премій, докладніше — Премія Григорія Сковороди.
У нумізматиці та філателії
- 29 листопада 1972 року випущена марка на честь 250-річчя від дня народження тиражем 3 млн.
- 21 червня 1996 року Національний банк України випустив срібну ювілейну монету номіналом 1 000 000 карбованців з посвятою Григорію Сковороді.
- У 1997 році Укрпошта випустила марку «Григорій Сковорода. 1722—1794» за його скульптурним зображенням (за пам'ятником у Києві). Марка номіналом 60 коп. вийшла тиражем 200 000. Художники: Володимир Таран та Олександр Харук.
- 15 вересня 2006 року Національний банк України випустив банкноту номіналом 500 гривень, на аверсі якої зображено Григорія Сковороду. У дизайні банкноти (на лицьовому та зворотному боках) використані два малюнки авторства Г. С. Сковороди.
- 22 вересня 2022 року Укрпошта випустила поштовий блок до 300-річчя від дня народження Григорія Сковороди.
|
300 років з дня народження
Урядова постанову про відзначення 300-річчя з дня народження Григорія Сковороди була прийнята 4 листопада 2020 року за номером № 973-IX. Серед запланованих заходів зазначалися ремонт будівель Національного літературно-меморіального музею Г. С. Сковороди, розташованого в селі Сковородинівці; Меморіального музею Г. С. Сковороди Національного історико-етнографічного заповідника «Переяслав», розташованого у місті Переяславі Бориспільського району Київської області; Чорнухинського літературно-меморіального музею Г. С. Сковороди, розташованого в селищі міського типу Чорнухи Лубенського району Полтавської області; Лохвицького краєзнавчого музею імені Г. С. Сковороди, розташованого у місті Лохвиці Миргородського району Полтавської області; створення сучасної матеріально-технічної бази: Харківського національного педагогічного університету імені Г. С. Сковороди; Інституту філософії імені Г. С. Сковороди Національної академії наук України; Університету Григорія Сковороди у Переяславі. Не все з запланованого вдалося реалізувати через вторгнення Росії в Україну. Зокрема, 6 травня 2022 року о 23 годині під дах музею У Сковородинівці влучила російська ракета, в результаті чого виникла пожежа.
Статую Сковороди зі Сковородинівки увійшла до експозиції виставково-мистецького проєкту «Світ Сковороди» в Українському домі у Києві.
До дня народження Національний банк України випустив срібну монету «Сад божественних пісень» номіналом 20 гривень тиражем 2 500 штук. 2 грудня 2022 року фірмовий пасажирський поїзд 1-го класу Південної залізниці категорії «нічний експрес» № 17/18 сполученням Харків — Ужгород вирушив під назвою «Сковорода-Експрес».
Сковородіяна
Цей розділ потребує доповнення. (січень 2014) |
- Український Філософський фонд, Центр св. Климента «Спілкування та діалог культур», Кафедра філософії та релігієзнавства Національного Університету «Києво-Могилянська Академія», Центр «Практична філософія» періодично проводять Сковородинівський колоквіум («Читання на Трьохсвятительській»)
- 2005 року на базі Переяслав-Хмельницького державного педагогічного університету імені Григорія Сковороди було створено навчально-науковий Центр Сковородинознавства, очолений доктором філологічних наук професором Миколою Корпанюком, який що два роки проводить сковородинські читання. Ставить за мету дослідження й вивчення творчого доробку Сковороди, популяризацію його спадщини, впровадження її в навчальних процесах середніх закладів і ВНЗ.
Див. також
Примітки
- Czech National Authority Database
- Авраменко О. Українська література: підруч. для 9 кл. загальноосвіт. навч. зал. / Олександр Авраменко. — К. : Грамота, 2017. — c. 58
- «Незвична» філософія Григорія Сковороди НУ «Острозька академія» 22 November 2012
- 300 років живий: Григорій Сковорода дає нам духовні опори для боротьби, навчає внутрішньої свободи і веде до щастя через моральне вдосконалення 03.12.2022
- Німецька містика і Григорій Сковорода у європейській ірраціоналістичній традиції 2014
- Лідія Гнатюк (17 листопада 2020). Не цураймося свого! Якою мовою насправді писав Григорій Сковорода. Україна Молода.
- Ушкалов, 2017, с. 36-38.
- Ушкалов, 2011, с. 9.
- Ушкалов, 2017, с. 101.
- Ушкалов, 2017, с. 121.
- Ушкалов, 2017, с. 129-130.
- Сковорода Григорій Савич / Б. Краців // Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Ушкалов, 2017, с. 161-162.
- Ушкалов, 2017, с. 171-172.
- Ушкалов, 2017, с. 183.
- Ушкалов, 2017, с. 190.
- Ушкалов, 2017, с. 196.
- Ушкалов, 2017, с. 217.
- Сковорода Григорій (1772—1794) // Енциклопедичний словник символів культури України / За заг. ред. В. П. Коцура, О. І. Потапенка, В. В. Куйбіди. — 5-е вид. — Корсунь-Шевченківський: ФОП Гавришенко В. М., 2015. — С. 751. — 912 с.
- Чистилін В. Подорож до Сковороди // «Історична правда», 3 грудня 2020
- . radiosvoboda.org, 19 липня 2003
- Григорій Сковорода. [Поезія] // Антологія української поезії: У 6 т, Т. 1: Українська дожовтнева поезія. Твори поетів XI—XVIII ст. Упорядник: Валерій Шевчук. Київ: Дніпро, 1984. 454 стор.: С. 330—344.
- Валерій Шевчук. Нерозгадані таємниці Історії Русів // Історія Русів. Київ: Радянський письменник. 1991. 320 стор.: С. 13-15.
- Петро Бузук. [Мова і правопис в творах Г. С. Сковороди] // Пам'яті Г. С. Сковороди (1722—1922). Збірка статтів. Одеса, 1923. С. 62–84
- Катерина Каруник. // Слов'янський збірник. 2013. Вип. 17. С. 119—135
- George Shevelov. Prolegomena to Studies of Skovoroda's Language and Style // Richard H. Marshall; Thomas E. Bird, ред. (1994). Hryhorij Savyč Skovoroda: An Anthology of Critical Articles. Canadian Institute of Ukrainian Studies. Toronto: CIUS Press. с. 93–132. ISBN .
{{}}
: Вказано більш, ніж один|pages=
та|page=
() (англ.) (вперше надруковано у 1991 році: George Shevelov. Prolegomena to studies of Skovoroda's language and style // George Shevelov (1991). In and around Kiev. Twenty-two studies and essays in Eastern Slavic and Polish linguistics and philology. Heidelberg: Carl Winter Universitätsverlag. : pp. 251—297. (англ.)) - Юрій Шевельов. . Переклад з англ.: Марія Габлевич // Записки Наукового товариства імені Шевченка. Том CCXXXIX. Праці Філологічної секції. Львів, 2000. С. 177—211 (інша україномовна версія статті в перекладі Ростислава Доценка друкувалася у 1998 та 2008 роках: Юрій Шерех. . Переклад з англ.: Ростислав Доценко // Юрій Шерех. Поза книжками і з книжок. Київ: Час, 1998. 456 стор.: С. 393—437. ; Юрій Шерех. Пролеґомена до вивчення мови та стилю Г. Сковороди. Переклад з англ.: Ростислав Доценко // Пороги і запоріжжя. Література. Мистецтво. Ідеології. У 3 томах: Т. 3. Упорядник і автор приміток Р. М. Корогодський. Харків: Фоліо, 1998. 431 стор.: С. 364—413. ; Юрій Шерех. Пролеґомена до вивчення мови та стилю Г. Сковороди. Переклад з англ.: Ростислав Доценко // Юрій Шевельов. Вибрані праці. Кн. 1: Мовознавство. Упорядник: Лариса Масенко. Київ: Києво-Могилянська академія, 2008. 2008. 584 стор.: С. 511—566. )
- Ковалів, Олександр. Сродна праця і філософія Сковороди.
- Шреєр-Ткаченко О. Я. Історія української музики. Частина перша. — К., 1980
- Повна академічна збірка творів / Григорій Сковорода ; за ред. Л. Ушкалова; НАН України, Ін-т л-ри ім. Т. Г. Шевченка, Ін-т філософії ім. Г. С. Сковороди [та ін.]. — Едмонтон; Торонто: Вид-во Канад. ін-ту укр. студій ; Харків: Майдан, 2011. — С. 3-6.
- Повна академічна збірка творів / Григорій Сковорода ; за ред. Л. Ушкалова; НАН України, Ін-т л-ри ім. Т. Г. Шевченка, Ін-т філософії ім. Г. С. Сковороди [та ін.]. — Едмонтон; Торонто: Вид-во Канад. ін-ту укр. студій ; Харків: Майдан, 2011. — С. 3-6.
- За заг. ред. І.Підкови і Р. Шуста (2001). Довідник з історії України (укр.) . Київ: "Генеза". с. 766. ISBN .
- Левченко, Наталія. Сковородіана Леоніда Ушкалова. Краснопілля Інфо (укр.). Процитовано 26 жовтня 2022.
- Брюховецька Л. Постать Григорія Сковороди в кіномистецтві // Григорій Сковорода у сучасному багатовимірному світі: зб. тез VIII Міжнар. наук.-практ. конф. (Львів, 16 листопада 2022 р.). — Львів: ЛНУ ім. Івана Франка, 2022. — С. 37-40.
- Шупта, Дмитро (4 листопада 2019). . litgazeta.com.ua (укр.). Українська літературна газета. Архів оригіналу за 3 лютого 2022. Процитовано 3 лютого 2022.
- . museum.net.ua. Архів оригіналу за 14 листопада 2022. Процитовано 14 листопада 2022.
- Насєдкін Анатолій: Живопис. Графіка. Альбом / Авт.-упоряд.: М. В. Чернова, А. С. Українська. — К.: Мистецтво, 1980
- К. Трохименко. «Григорій Сковорода серед народу» (Дмитренко А. Д. Український радянський історичний живопис. — К.: Мистецтво, 1966. — 134 с. — С. 128.
- Жук, Михайло (1923). Портрет Григорія Сковороди. Галерея НЮ АРТ.
- Свередюк, Роман (22 листопада 2015). Славетні українці в картинах Володимира Слєпченка. Роман Свередюк. Офіційній сайт, блог та архів.
- Олександр Ройтбурд. 1987. Ілюстрацій до оповідань Г.Сковороди. Папір, акварель, туш. 21 × 29,5 см. Research Platform Online Tool (амер.). Процитовано 14 листопада 2022.
- Ушкалов, 2004, с. 428.
- Кабінет Міністрів України, Постанова від 01.03.1994 № 125 «Про затвердження Організаційного комітету з вшанування пам'яті Г. С. Сковороди»
- Президент України, Розпорядження від 06.11.1997 № 391/97-рп «Про відзначення 275-річчя від дня народження Г. С. Сковороди»
- Кабінет Міністрів України, Розпорядження від 13.12.2001 № 567-р «Про відзначення 280-річчя від дня народження Григорія Сковороди»
- Верховна Рада України, Постанова від 08.02.2012, № 4358-VI «Про відзначення 290-річчя з дня народження Григорія Сковороди»
- У Дергачівській громаді перейменовано 206 топонімів. Дергачівська територіальна громада. 26 квітня 2024.
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — .
- Харківщина: росіяни ракетним ударом знищили музей Сковороди, є поранений. Українська правда. 7 травня 2022.
- Російські окупанти обстріляли Сковородинівку на Харківщині: знищено музей (фото, відео). УНІАН. 7 травня 2022.
- Марка 250 лет со дня рождения Г.С.Сковороды. Процитовано 9 грудня 2022 року.
- Укрпошта випустила марки до 300-річчя Сковороди (укр.). «Читомо». 24 вересня 2022. Процитовано 24 вересня 2022.
- Банкнота номіналом 500 гривень зразка 2006 року // Офіційне інтернет-представництво Національного банку України — Переглянуто, 25.11.2013
- ПОСТАНОВА Верховної Ради України. Про відзначення 300-річчя з дня народження Григорія Сковороди. Процитовано 4 листопада 2020.
- Розстріляний музей: російська ракета проти філософії Сковороди. www.ukrinform.ua (укр.). Процитовано 15 листопада 2022.
- У Києві презентували унікальну виставку «Світ Сковороди». Укрінформ. 2 грудня 2022.
- Нацбанк вводить в обіг монету до 300-річчя від дня народження Григорія Сковороди. УНІАН. 22 листопада 2022.
- «Сковорода-Експрес»: «Укрзалізниця» запустила потяг до 300-річчя філософа. Varosh (укр.). 2 грудня 2022. Процитовано 2 грудня 2022.
- ПОЛОЖЕННЯ Про навчально-науковий центр Сковородинознавства Державного вищого навчального закладу „Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди". Процитовано 25 червня 2022 року.
Джерела та література
У Вікіджерелах є Ювілейне вшанування пам'яті Григорія Савича Сковороди у Харкові (1894) (рос.) |
- Григорій Сковорода. Повна академічна збірка творів / Леонід Ушкалов. — Харків : Майдан, 2011. — 1398 с.
- Леонід Ушкалов. Ловитва невловного птаха: життя Григорія Сковороди. — Київ : Дух і літера, 2017. — 368 с.
- Леонід Ушкалов. Сковорода від А до Я. — Львів, Видавництво Старого Лева, 2019.— 72 с.
- Ушкалов Л. В. Григорій Сковорода: семінарій. — Харків: Майдан, 2004. — 776 с. .
- Попович М. В. Сковорода Григорій Савич // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 607. — .
- Багалій Д. І. Український мандрований філософ Гр. Сав. Сковорода. — Харків: Державне видавництво України, 1926. — 397 с.
- Чижевський Д. Філософські твори: У 4 т. — Т. 1: Нариси з історії філософії на Україні. Філософія Григорія Сковороди. — К. : Смолоскип, 2005—402 с.
- Коваленко Гр. Григорій Сковорода, його життя і твори / Гр. Коваленко. — У Полтаві: З друк. Т-ва «Печат. діло», 1919. — 156 с.
- Ковалінський М. Григорій Савич Сковорода (Життя і деякі думки українського філософа-спіритуаліста) / Опр. д-р Ю. Русов. — Лондон: Накладом Української видавничої спілки, 1956. — 35 с
- Махновець Л. Григорій Сковорода. Біографія. — Київ: Наукова думка, 1972. — 255 с.
- Тичина П. Григорій Сковорода: вступ. слово на урочистому вечорі в Держ. Київ. ун-ті 19 ХІ. 1939 р. / П. Тичина. — Київ, 1939. — 51 с.
- Попов П. М. Григорій Сковорода. — К., 1969.
- Ніжинець А. М. На зламі двох світів. — X., 1970.
- Філософія Григорія Сковороди. — К., 1972.
- Лощиц Ю. Сковорода, — М.: Молодая гвардия, 1972. — 224 с. (ЖЗЛ, 65 000 прим.).
- Мишанич О. В. Григорій Сковорода і усна народна творчість. — К., 1976.
- Поліщук Ф. М. Григорій Сковорода. — К., 1978.
- Куриліна О. В. Українська мова та література. Довідник. Тестові завдання / О. В. Куриліна, Г. І. Земляна, — Кам'янець-Подільський: ФОП Сисин О. В., 2014. — 654 с.
- Аврааменко О. М., Балажко М. Б. Українська мова та література: Довідник. Завдання в тестовій формі. I ч. — 2-е видання, виправл. доповн. — К. : Грамота, 2012. — 560 с.
- Драч І. Ф., Кримський С. Б., Попович М. В. Григорій Сковорода: Біографічна повість / Під загальною редакцією доктора філософських наук В. М. Нічик. — К.: Молодь, 1984. — 216 с. — (Серія біографічних творів «Уславлені імена». Випуск 60).
- Ніженець А. , Стогній І. Григорій Сковорода: Пам'ятні місця на Україні. — К.: Наук, думка, 1984 . — 94 с.
- Горбач Н. Невідомий Григорій Сковорода. — Л. : Логос, 2002. — 151 с.
- Григорій Сковорода. 1722—1794: Бібліограф. покажчик. — К., 2002. — 136 с.
- Григорій Сковорода в спогадах сучасників і народних легендах. — Х.: Оригінал, 2002. — 96 с.
- Наш перворозум. Григорій Сковорода на портреті і в житті: Фотокнига. — К. : Спалах, 2004. — 180 с.
- Глива Є. Онтологічний образ людини в творчості Григорія Сковороди. — К.: ТОВ «КММ», 2006. — 256 с.
- Ушкалов Л. Сковорода та інші: Причинки до історії української літератури. — К.: Факт, 2007. — 552 с. — (Сер. «Висока полиця»).
- Верба Г. М. Ключ до християнської філософії Григорія Сковороди («Сковорода і Біблія». Путівник). — Т. : Астон, 2007. — 655 c.,
- Ісаєв В. Д., Левченко В. В. Естетика та етика Григорія Сковороди: Минуле та сучасне. — К.; Луганськ: Світлиця, 2007. — 152 c.
- Чернега Т. М. Раціональне та містичне у філософії Григорія Сковороди. — О.: Астропринт, 2007. — 400 с.
- Попович М. Григорій Сковорода: філософія свободи. — 2-е вид. — К. : Майстерня Білецьких, 2008. — 256 с.
- Шевчук В. О. Пізнаний і непізнаний Сфінкс: Григорій Сковорода сучасними очима. — К.: Пульсари, 2008. — 525 с.
- Гнатюк Л. П. Мовний феномен Григорія Сковороди в контексті староукраїнської книжної традиції. — К.: ВПЦ «Київський університет», 2010. — 446 c.
- Ігор Роздобудько. Григорій Сковорода на Східній Слобожанщині. // Східна Слобожанщина. Українці навколо України.
- Соціально-філософські аспекти у творах Григорія Сковороди / В. Білецький // Схід. — 2011. — № 3 (110). — С. 132—134. — Бібліогр.: 15 назв. — укр.
- Григорій Сковорода і Сумщина: метод.-бібліогр. покажч. / Упр. культури і туризму національностей та релігії Сум. облдержадмін., Обл. універс. наук. б-ка ; підгот. Яценко Л. І. ; ред. Отенко С. І. — Суми: Сум. ОУНБ, 2012. — 38 с.
- Федорак Н. Вінець і вирій українського бароко. Сім наближень до Григорія Сковороди. — Харків: Акта, 2020. — 172 с.
Бібліографічні довідники
- Два століття сковородіани: Бібліографічний довідник. Х., 2002.
Посилання
- Сковорода Григорій // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1965. — Т. 7, кн. XIV : Літери Сен — Сті. — С. 1758-1761. — 1000 екз.
- Байки Сковороди в оригіналі та в перекладі на сучасну українську мову.
- Твори Григорія Сковороди в мережевій бібліотеці «Відкрита книга»
- Григорій Сковорода, Вірші латинською мовою, (переклад М. Зерова)
- Головне про філософів: Григорій Сковорода на сайті Культурного центру «Новий Акрополь»
- В. Шинкарук, І. Іваньо. Григорій Сковорода
- Щастя у творчості Григорія Сковороди
- Григорій Сковорода. Повна академічна збірка творів. / За ред. проф Леоніда Ушкалова. Харків-Едмонтон-Торонто: Майдан; Видавництво Канадського Інституту Українських Студій, 2011. 1399 с.
- Сковорода Григорій Савич Тофтул М. Г. Сучасний словник з етики. — Житомир: Вид-во ЖДУ ім. І. Франка, 2014. — 416с.
- Музичний світ Григорія Сковороди
- Передача Людмили Лук'янченко «Літопис»: До 298-річчя від дня народження Григорія Сковороди. «Харківські байки» читає заслужений артист України Борис Лобода — архів за 05.12.2020 на «UA:Радіо Культура», (MP3 у якості 96k)
- Передача Людмили Лук'янченко «Літопис»: До 298-річчя від дня народження Григорія Сковороди. Вірші зі збірки «Сад Божественних пісень» читає заслужений артист України Борис Лобода — архів за 05.12.2020 на «UA:Радіо Культура», (MP3 у якості 96k)
- До 300-річчя з дня народження Григорія Сковороди. ЦДІАК. 3 грудня 2022. Процитовано 14 січня 2023.
- Цікаві факти про Григорія Сковороду
Фільмографія
- Художній фільм «Григорій Сковорода», Кіностудія імені Олександра Довженка, 1958. Режисер: Іван Кавалерідзе
- Художній фільм «Григорій Сковорода», Кіностудія ім. О.П. Довженка, 1959. Режисер: Іван Кавалерідзе на YouTube
- Документальний фільм «Відкрий себе», Україна, 1972. Режисер: Роллан Сергієнко. Оператор: Олександр Коваль. Текст читає Іван Миколайчук. Частина 1 на YouTube
- «І світ мене не впіймав ...» Кіностудія ім. О.П. Довженка, ВТО "Дебют", 2004. Режисер: Юрій Зморович, Анатолій Кучеренко. Автор сценарію: Ігор Лапінський. Оператор: Денис Чащин. на YouTube
- Телефільм «Григорій Сковорода» із проєкту «Великі українці». Україна, 2008. Режисер: Олексій Лябах. Автори сценарію: Іларіон Павлюк, Олексій Бобровников. Ведучий: Остап Ступка. на YouTube, Олексій Бобровников. Ведучий: . на сайті YouTube
- «Григорій Сковорода» із циклу «Обличчя української історії», НТК України, дата ефіру: 13:34 Вівторок, 7 червня 2011 р.// Офіційний сайт НТКУ
- Документальний телефільм «Таємничий Сковорода», НТК України, 2013 р. Автор і режисер фільму — Олена Хмирова. Дата ефіру: Понеділок, 1 липня 2013, 13:20 // Офіційний сайт НТКУ
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Grigo rij Sa vich Skovoroda 22 listopada 3 grudnya 1722 17221203 Chornuhi Lubenskij polk Getmanshina Rosijska imperiya nini Poltavska oblast Ukrayina 29 zhovtnya 9 listopada 1794 Ivanivka Harkivshina Rosijska imperiya ukrayinskij filosof mistik bogoslov poet pedagog mozhlivo i kompozitor liturgijnoyi muziki Mav znachnij vpliv na suchasnikiv i podalshi pokolinnya svoyimi bajkami pisnyami filosofskimi tvorami a takozh sposobom zhittya cherez sho jogo nazivali Sokratom Grigorij Savich SkovorodaIm ya pri narodzhenniGrigorij SkovorodaNarodivsya22 listopada 3 grudnya 1722 1722 12 03 Chornuhi Lubenskij polk GetmanshinaPomer29 zhovtnya 9 listopada 1794 1794 11 09 71 rik Pan Ivanivka Harkivske namisnictvo Rosijska imperiyaPohovannyaSkovorodinivkaGromadyanstvoGetmanshina Rosijska imperiyaNacionalnistukrayinecDiyalnistprozayik poetSfera robotipoeziya literatura 1 filosofiya 1 lirizm d 1 i bajka 1 Alma materKiyevo Mogilyanska akademiyaMova tvorivslov yanoruska staroukrayinska latinska NapryamokbarokoZhanrfilosofskij traktat bajka virshBatkoSava SkovorodaMatiPelageya Skovoroda Skovoroda Grigorij Savich u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Roboti u Vikidzherelah Navchavsya v Kiyevo Mogilyanskij akademiyi vishoyi osviti ne zdobuv Filosofski poglyadi Skovorodi prisvyacheni golovnim chinom etici Vlasnoyi filosofskoyi sistemi ne stvoriv Ne buv loyalnim do cerkovnoyi ta svitskoyi iyerarhiyi vidkidav bud yakij primus ne lyubiv cerkovnih ritualiv viddayuchi perevagu osobistij duhovnij svobodi Vid 1769 roku viv zhittya samitnika j mandruvav perevazhno po Slobozhanshini Todi zh pochav pisati filosofski dialogi j traktati v yakih biblijna problematika pereplitayetsya z ideyami platonizmu ta stoyicizmu Golovnim sensom lyudskogo isnuvannya vvazhav samopiznannya Grigorij Skovoroda pisav svoyi tvori riznovidami staroukrayinskoyi literaturnoyi movi hudozhni ta filosofski tvori slov yanoruskoyu slov yanoukrayinskoyu poeziyi ta bajki knizhnoyu ukrayinskoyu u nij menshe cer kovnoslov yanskih elementiv Chastinu listuvannya Skovoroda viv takozh latinskoyu movoyu ZhittyepisRanni roki Memorialna sadiba batkiv Grigoriya Skovorodi v Chornuhah Narodivsya v sotennomu mistechku Chornuhi Lubenskogo polku sho nini na Poltavshini v kozackij rodini Savi ta Pelageyi Batko Sava Skovoroda buv ryadovim kozakom u mirnij chas zajmavsya shinkuvannyam i prodazhem vina v Chornuhah pomer naprikinci 1730 h abo na pochatku 1740 h rokiv U sim rokiv Grigoriya viddali do chotiririchnoyi dyakivskoyi shkoli v Chornuhah U serpni 1734 roku Grigorij vstupiv do Kiyevo Mogilyanskoyi akademiyi yaka na toj chas perebuvala na vershini svogo rozkvitu U pershomu ordinarnomu klasi analogiya infima vivchali ukrayinsku knizhnu polsku movi i postupovo perehodili na latinu yaka stavala osnovnoyu v podalshih klasah takozh vivchali cerkovnoslov yansku U 1735 1738 rokah Skovoroda prodovzhiv navchannya v nastupnih gramatichnih klasah vivchav latinsku movu prozovi ta poetichni tvori ciyeyu movoyu Dali buli klasi poetiki ta ritoriki a takozh u 1739 1740 rokah pochinaye vchiti grecku nimecku j gebrejsku movi v Simona Todorskogo Potim shema navchannya peredbachala klas filosofiyi trivalistyu dva roki de vivchalis dialektika logika etika fizika metafizika U comu klasi Skovoroda navchavsya pid orudoyu prefekta akademiyi Mihajla Kozachinskogo Pridvorna kapela 1742 1744 U 1741 roci ne zavershivshi klas filosofiyi Skovoroda u Gluhovi projshov konkursnij vidbir do pridvornoyi kapeli imperatrici Yelizaveti Petrivni i virushiv do Sankt Peterburga U pridvornij kapeli v Sankt Peterburzi ta Moskvi vikonuvav partiyi alta v operah liturgiyah riznih urochistostyah Zokrema spivav na koronaciyi Yelizaveti v Moskvi v italijskij operi Joganna Adolfa Gasse La clemenza di Tito Miloserdya Tita Naprikinci serpnya 1744 roku razom z pochtom imperatrici Yelizaveti pribuv do Kiyeva kudi Yelizaveta yihala na pokloninnya svyatim Bozhim ugodnikam Nazad z imperatorskim dvorom vertatisya Skovoroda ne stav zvilnivsya v chini pridvornogo ustavnika i povernuvsya do Kiyevo Mogilyanskoyi akademiyi abi zavershiti kurs filosofiyi Zakordonna mandrivka 1745 1750 Pam yatna doshka na stini hramu Mikoli Chudotvorcya u misti Tokaj Naprikinci 1745 roku zakinchivshi shtudiyi filosofiyi v Kiyevo Mogilyanskij akademiyi i bazhayuchi pobachiti chuzhi krayi piznati shirshe kolo nauk zaverbuvavsya do Tokajskoyi komisiyi z zagotivli vin do carskogo dvoru pid kerivnictvom general majora Fedora Stepanovicha Vishnevskogo 1682 1749 za pohodzhennyam serb iz Transilvaniyi vid 1715 roku na rosijskij sluzhbi Usi pershi biografi Skovorodi vvazhali sho vin potrapiv do komisiyi v roli dyachka dlya pohidnoyi pravoslavnoyi cerkvi ale na dumku Leonida Ushkalova vin najimovirnishe poyihav do Ugorshini yak kompanjon generala Vishnevskogo Naprikinci serpnya 1745 roku komisiya virushila z Kiyeva i u 20 h chislah veresnya pribula do Tokayu Okrim Tokayu Skovoroda vidvidav Presburg Ofen Viden ta inshi navkolishni mista de spilkuvavsya z uchenimi lyudmi Isnuyut pripushennya sho Skovoroda pobuvav v Italiyi j Nimechchini prote dokumentalnih pidtverdzhen cogo yak i mozhlivogo navchannya v universiteti Galle nemaye U Presburzi Skovoroda mig oznajomitisya z mistichnimi ideyami piyetizmu yaki prijshli z Galle i pobutuvali v seredovishi miscevoyi lyuteranskoyi gromadi Mozhlivo na comu poznachivsya vpliv Simona Todorskogo yakij do togo zh u 1737 1738 rokah vchitelyuvav u pravoslavnih shkolah na teritoriyi kolishnoyi Ugorshini U sichni 1749 u Tokayi pomer Vishnevskij kerivnikom Tokajskoyi komisiyi priznachili jogo sina Gavrila Nastupnogo roku Skovoroda virishuye povertatisya v Ukrayinu Z chergovim transportom vina 10 zhovtnya 1750 vin pribuv do Kiyeva a zvidti do Chornuhiv de nikogo z rodini ne zastav u zhivih Perebuvannya v Pereyaslavi Kovrayah 1750 1759 Odin z klasiv kolegiumu z figuroyu Skovorodi teper Memorialnij muzej U 1750 1751 roci pereyaslavskij yepiskop Nikodim Skrebnickij zaprosiv Skovorodu pracyuvati uchitelem poetiki v neshodavno zasnovanomu kolegiumi v Pereyaslavi Skovoroda pogodivsya pidgotuvav svij kurs i rozpochav zanyattya Za tri chotiri misyaci nazriv konflikt zi Skrebnickim yakogo ne vdovolnyali metodi vikladannya Skovorodi i yakij napolyagav na dotrimanni starih zrazkiv Skovoroda ne pogodivsya zminiti napisani nim pravila dlya poeziyi Vladika obrazivsya Skovorodu vignali Pislya skandalu Skovoroda prozhivav u priyatelya biduvav U veresni 1751 roku vin vidnoviv navchannya v Kiyevo Mogilyanskij akademiyi vstupivshi na bogoslov ya Bogoslovskij kurs viv vidatnij poet prefekt akademiyi Georgij Koniskij vin peredbachav 4 richne navchannya i pririvnyuvavsya do vishoyi universitetskoyi osviti Skovoroda navchavsya lishe dva roki Ulitku 1753 roku kiyivskij mitropolit Timofij Sherbackij na prohannya svogo priyatelya bunchukovogo tovarisha Stepana Tomari 1719 1794 znajti guvernanta inspektora dlya navchannya starshogo sina Vasilya 1746 1819 porekomenduvav jomu Grigoriya Skovorodu yak najkrashogo studenta Voseni 1753 roku Skovoroda pribuv u selo Kavraj Pereyaslavskogo polku de buv mayetok Tomari U Tomari Skovoroda meshkav blizko shesti rokiv Voseni 1754 roku stavsya konflikt cherez yakij vihovannya Vasilya perervalosya na kilka misyaciv hlopec dav kepsku vidpovid na postavlene zapitannya za sho zapalnij Skovoroda nazvav jogo svinyachoyu golovoyu Pro ce stalo vidomo materi Ganni donki Vasilya Kochubeya i vona napolyagla na tim abi pokarati inspektora Tomara ne zmig vidmoviti druzhini i zvilniv Skovorodu Skovoroda podavsya do svogo priyatelya odnogo z pereyaslavskih sotnikiv Za jogo protekciyeyu v pershih chislah sichnya 1755 roku razom z iyeromonahami Kaligrafom Vasilem Krizhanivskim ta Irineyem Bratanovichem kotri otrimali priznachennya do Slov yano greko latinskoyi akademiyi virushiv do Moskvi a zvidti do Troyice Sergiyevoyi lavri Tut na nogo chekav namisnik Kirilo Lyasheveckij yakij vikladav bogoslov ya v lavrskij seminariyi i zdayetsya proponuvav vikladati Skovorodi Prote Grigorij vidmovivsya vochevid cherez te sho ne bazhav prijmati monashij postrig abo zh tomu sho jogo pekla yak pisav Mihajlo Kovalinskij postijna vidraza do cogo krayu Na zvorotnomu shlyahu Stepan Tomara umoviv jogo povernutisya do vchitelyuvannya u svoyemu domi U Kavrayi Skovoroda pochav pisati poeziyu zokrema kilka poezij dlya zbirki Sad bozhestvennih pisen Piznoyi oseni 1758 roku vin bachiv vishij son v yakomu yavilisya riznomanitni lyudski prosharki zi suspilnimi j moralnimi vadami Rozcinivshi jogo yak Bozhe Ob yavlennya Skovoroda pochav rozmirkovuvati nad zhittyam asketa 17 Ulitku 1759 roku Skovoroda pokinuv Kavraj oskilki Vasil Tomara zibravsya yihati vchitisya za kordon do Zamostya i Vidnya Do svogo domashnogo vchitelya na vse zhittya zberig povagu i najteplishi pochuttya Harkivskij kolegium 1759 1762 Pam yatnij znak na misci budivli Harkivskogo kolegiumu na teritoriyi Harkivskogo Pokrovskogo monastirya Cej rozdil ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cej rozdil dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno listopad 2018 Ulitku 1759 roku Skovoroda prijnyav zaproshennya bilgorodskogo ta oboyanskogo yepiskopa Joasafa Mitkevicha vikladati poetiku v Harkivskomu kolegiumi Vin pokinuv Getmanshinu i perebravsya na Slobozhanshinu yaku polyubiv usiyeyu dusheyu Na toj chas kolegium buv najperedovishim navchalnim zakladom v usij Ukrayini tut na vidminu vid Kiyevo Mogilyanskoyi akademiyi viddavali perevagu prirodnichim i tochnim naukam poryad z latinoyu bilshe vivchali grecku nimecku francuzku movi Skovoroda vikladav tut z entuziazmom Ale j tut stavsya konflikt Vladika Joasaf Mitkevich mayuchi na meti zalishiti Skovorodu dlya duhovnoyi sluzhbi zbiravsya vmoviti jogo prijnyati postrig cyu spravu vin doruchiv suddi yeparhiyalnoyi konsistoriyi j arhimandritovi bilgorodskogo Mikolayivskogo monastirya Gervasiyevi Yakubovichu yakij buv priyatelem filosofa po Pereyaslavu Na ce Skovoroda vidpoviv Nevzhe vi hochete shob i ya primnozhiv chislo fariseyiv U rezultati podalshih napolyagan Yakubovicha vlitku 1760 roku Skovoroda zvilnivsya z kolegiumu Nadali vin prozhivav u nevidomogo na im ya priyatelya v seli Staricya yake nalezhalo byelgorodskomu Mikolayivskomu monastirevi Uprodovzh 1760 1762 rokiv zhiv na samoti rozmirkovuvav nad Bozhestvennim promislom i piznannyam sebe Navesni 1762 roku Skovoroda priyihavshi na kilka tizhniv do Harkova dovidavsya vid znajomogo protoiyereya pro jogo talanovitogo pleminnika Mihajla Kovalinskogo i specialno podavsya do kolegiumu abi poznajomitisya z nim Yunak vidrazu pripav jomu do dushi i tilki cherez te Skovoroda prijnyav povtornu propoziciyu yepiskopa Joasafa Mitkevicha vikladati v Harkivskomu kolegiumi Adzhe zaradi tebe odverto kazhuchi zaradi tebe odnogo ya zalishiv mij takij priyemnij spokij pustivsya na zhittyevi hvili zgodom pisav Kovalinskomu v listi 1 veresnya 1762 roku Skovoroda pochav vikladati v klasi sintaksimi takozh viv ekstraordinarnij 2 richnij kurs greckoyi movi Navkolo nogo sformuvalosya kolo shanuvalnikiv studenti filosofiyi Yakiv Pravickij Vasil Bilozerskij Mikola Zavodovskij sam Kovalinskij zi svoyim molodshim bratom Grigoriyem uchnem sintaksimi i navit 9 richnij uchen infimi Voni zbiralisya v domi Skovorodi chitali antichnih avtoriv pisali virshi spivali gulyali za mistom u sadah Ne zrazu Kovalinskij potyagnuvsya do Skovorodi Lyubiv jogo serce ale curavsya jogo uma azh pislya togo yak u 1763 roci jomu prisnivsya uchitel vid yakogo navsibich sipalisya duhovni iskri U nih vstanovilosya intensivne duhovne spilkuvannya svoyeridnij duhovnij roman listuvannya U listah Skovoroda vislovlyuvav ideyi yaki zgodom rozvivav u svoyih filosofskih traktatah Zgodom pislya smerti vchitelya Kovalinskij napisav jogo gruntovnu biografiyu na yaku posilayutsya vsi doslidniki tvorchosti mudrecya Pro stil jogo zhittya vin pishe Ustavav duzhe rano yiv raz na den bez m yasa i ribi buv zavzhdi veselij silnij ruhlivij z usogo zadovolenij do vsih dobrij usim gotovij posluzhiti Povazhav i lyubiv dobrih lyudej bez riznici yih stanu naviduvavsya do hvorih rozvazhav sumnih dilivsya ostannim z tim hto nichogo ne mav Za druzhbu z yunim spudeyem Skovorodu v kolegiumi pochali ckuvati Pislya togo yak pomer Joasaf Mitkevich na posadu bilgorodskogo ta oboyanskogo yepiskopa 29 zhovtnya 1763 roku priznachili Porfiriya Krajskogo Toj vidrazu nezlyubiv filosofa Koli vladika v listopadi pribuv z inspekciyeyu do Harkova vikladachi kolegiumu vlashtuvali jomu pishnu uchtu Odnak Skovoroda ne pishov Dlya shlyahetnoyi lyudini nisho ne ye takim tyazhkim yak pishnij benket osoblivo koli na nomu pershi miscya posidayut durnomudri Oskilki dijshlo do zvinuvachen u moralnij rozbeshenosti i duhovnij yeresi vin perestav zustrichatisya z Kovalinskim i navit pisati jomu V rezultati 15 lipnya 1764 roku Skovoroda vdruge pokinuv Harkivskij kolegium U serpni voni z Mihajlom poyihali do Kiyeva de u drukarni Kiyevo Pecherskoyi lavri sluzhiv dvoyuridnij brat Skovorodi Ivan cherneche Yustin Zviryaka U lavri znajomi chenci proponuvali Skovorodi postrigtisya v monahi abi stati stovpom cerkvi i okrasoyu gospodi Na ce vin vidpoviv Dosit i vas stovpiv neotesanih u Hrami Bozhomu Na pochatku navchalnogo roku Kovalinskij vernuvsya do Harkova a Skovoroda cherez kilka misyaciv Teper vin prozhivav v okolicyah Harkova bez bud yakogo zanyattya Za toj period v Ukrayini skasuvali getmanskij uryad i avtonomiyu slobidskih polkiv sho oznachalo shvidku likvidaciyu ukrayinskoyi derzhavnosti Skovoroda odnak zhodnim chinom ne vidguknuvsya na ci podiyi U cej period vin praktichno pokinuv pisati poeziyu Ulitku 1767 roku perebuvayuchi v Kuryazkomu monastiri v arhimandrita Skovoroda napisav Kovalinskomu lista z yakogo vidno sho z nim neshodavno trapilasya burya vihor Svogo chasu Izmayil Sreznevskij zapisav istoriyu kotra nachebto stalasya zi Skovorodoyu v 1765 roci koli vin prozhivav na hutorah bilya Valkiv Zgidno z neyu u vzhe nemolodogo Skovorodu yakij prozhivav na pasici zakohalasya dochka vidstavnogo majora Olena yaka zhila po susidstvu i yaku vin navchav duhovnij poeziyi i spivam Zagalom filosof pochuvav sebe nadto strimano u tovaristvi krasivih divchat ale shozhe yij vidpoviv vzayemnistyu Odnak koli nachebto dijshlo do vinchannya Skovoroda ne zmig dati vidpovid chi z dobroyi voli vstupaye v shlyub i vtik z pid vincya Skoro pislya togo novospechenij gubernator Slobidsko Ukrayinskoyi guberniyi u 1765 1775 Yevdokim Oleksijovich Sherbinin 1728 1783 zaprosiv Skovorodu vikladati u dodatkovih klasah Harkivskogo kolegiumu Dlya cogo Skovoroda napisav 1766 traktat Vhidni dveri do dobrogo hristiyanskogo zhittya Odnak vidkrittyu dodatkovih klasiv protivivsya Porfirij Krajskij i voni zapracyuvali tilki v lyutomu 1768 r Po suti ce buv samostijnij navchalnij zaklad dlya ditej shlyahti U den smerti Krajskogo 7 lipnya 1768 r Skovoroda podav prohannya pro priznachennya uchitelem katehizisu Odnak u grudni 1768 r bilgorodskim ta oboyanskim yepiskopom priznachili Samuyila Mislavskogo z yakim Skovoroda navchavsya v klasi bogoslov ya u Kiyevo Mogilyanskij akademiyi Vin oburivsya chomu kurs katehizisu chitaye svitska lyudina takozh jomu ne spodobalisya pevni polozhennya z traktatu Skovorodi napriklad nepovaga do ritualu V rezultati Skovoroda zvilnivsya z posadi vikladacha des u kvitni 1769 r na cej raz ostatochno Bilshe nikoli vin bud yakih inshih posad ne zajmav Na Slobozhanshini 1762 1768 Cej rozdil ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cej rozdil dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno listopad 2018 Vidteper Skovoroda obrav novij i neznanij do togo stil zhittya a same mandrivku I cya mandrivka trivala do samoyi smerti chvert stolittya Bula vona povna prigod opovita perekazami j legendami U nij nikoli ne rozluchavsya filosof iz Bibliyeyu sopilkoyu chi flejtoyu i svoyimi tvorami Slava pro nogo rozhodilasya shiroko i bagato hto bazhav jogo bachiti j chuti yak rechnika velikoyi pravdi Pislya ostatochnogo zvilnennya z Harkivskogo kolegiumu vin oselivsya na pasici na berezi Lopani v Guzhvinskomu lisi za 10 verst vid Harkova i zazhiv zhittyam pustelnika Lis nalezhav vidstavnomu pidprapornomu titul zaprovadzhenij u slobidskih polkah dorivnyuvav znachkovomu tovarishevi v Getmanshini Vasilevi Zemborskomu batkovi odnogo zi studentiv dodatkovih klasiv kolegiumu Tut Skovoroda pochav pisati filosofski bajki zgodom voni uvijshli do zbirki Bajki Harkivski sho stala pershoyu zbirkoyu bajok v ukrayinskij literaturi i filosofski dialogi pershij z nih Narkis Rozmova pro te piznaj sebe bazovanij na syuzheti Metamorfoz Ovidiya drugij Simfoniya nazvana Kniga Ashan pro piznannya samogo sebe na pidstavi Knigi Isusa Navina Virshi pisni ta bajki Skovoroda pisav ukrayinskoyu knizhnoyu movoyu ta latinoyu natomist filosofski dialogi i traktati himernoyu sumishshyu cerkovnoslov yanskoyi ukrayinskoyi ta rosijskoyi mov Z Guzhvinskogo lisu Skovoroda naviduvavsya do Harkova do sela Babayi de svyashennikom buv jogo kolishnij uchen po Harkivskomu kolegiumu Yakiv Pravickij U Babayah navkolo filosofa sformuvavsya svoyeridnij gurtok z pomizh svyashennikiv susidnih parafij priyateliv Yakova Pravickogo Mozhlivo buv sered nih i vlasnik Babayiv Petro Sherbinin rodich slobidskogo gubernatora i majbutnogo pershogo general gubernatora Harkivskogo namisnictva u 1780 1783 Yevdokima Sherbinina Tut Skovoroda poznajomivsya z Oleksiyem Yurijovichem Soshalskim litnim odinakom osvichenim originalom yak i sam Skovoroda vlasnikom sela Gusinka V Oleksiya Soshalskogo vin zupinyavsya chasto pochinayuchi z 1770 roku prozhivayuchi vlitku na pasici v lisi a vzimku v panskomu domi spilkuvavsya i z jogo molodshimi bratami Osipom ta Georgiyem U travni 1770 roku razom zi Soshalskimi Skovoroda poyihav do Kiyeva zupinivshis u svogo dvoyuridnogo brata Yustina Ivana Zviryaki yakij natodi buv za starshogo v Kitayivskij pustini i prozhiv u nogo 3 misyaci U serpni zi Skovorodoyu trapivsya divnij vipadok Yakos vin raptom vidchuv nespokij nevimovne bazhannya pokinuti Kiyiv i povernutisya do Harkova Yustin vidmovlyav jogo ale Skovoroda ne posluhav podavsya do Soshalskih yaki prozhivali na Podoli Spuskayuchis iz Gori nedaleko Andriyivskoyi cerkvi yak nevidoma sila sponukala jogo povernuti nazad Vin vidijshov na chimalu vidstan potim vernuvsya ale znovu nevidima sila povernula jogo nazad Vse zh nabravshis rishuchosti Skovoroda pishov Andriyivskim uzvozom vniz ale raptom vidchuv trupnij smorid i pobig nazad Vin perekazav pro ce Soshalskim i shvidko pochav zbiratisya v dorogu primovlyayuchi sho v Kiyevi bude chuma Nihto ne viriv ale 3 veresnya 1770 roku v Kiyevi pochavsya mor Epidemiya pochalasya u Voloshini chi Moldovi v tureckomu vijsku i prijshla syudi z pochatkom novoyi rosijsko tureckoyi vijni Za 3 misyaci v Kiyevi na Podoli pomerlo 6 tisyach lyudej Naprikinci serpnya 1771 go morovicya dijshla do Moskvi Skovoroda zh pokinuvshi spishno Kiyiv za dva tizhni vzhe buv u Svyato Troyickomu monastiri nepodalik sela Chernechchina za 4 versti vid Ohtirki Tut do nogo dijshla zvistka pro mor u Kiyevi i tut u monastirskomu sadu vin perezhiv mistichnij ekstaz Prokinuvshis rano koli moyi dumki ta pochuttya buli spovneni blagogovinnya i vdyachnosti do Boga ya rushiv u sad na progulyanku I pershe sho ya vidchuv u serci bula yakas rozkutist svoboda badorist ta zdijsnena nadiya Viddavshi comu nastroyu vsyu svoyu volyu j usi svoyi bazhannya ya vidchuv u sobi nezvichajnij poruh kotrij perepovnyuvav mene neznanoyu siloyu V odnu mit yakas solodka zliva rinula v moyu dushu i vid neyi vse moye nutro spalahnulo polum yam Zdavalos sho v moyih zhilah viruvala vognenna techiya Ya pochav ne hoditi a bigati nache mene shos nosilo ya ne vidchuvav ni ruk ni nig tak nibi ves ya buv iz vognyu sho shugav po kolu Cilij svit znik meni z pered ochej Odne lish pochuttya lyubovi blagonadijnosti spokoyu vichnosti ozhivlyalo moye yestvo Slozi strumkami pokotilis meni z ochej i rozlili po vsomu tilu yakus zvorushlivu garmoniyu Ya vvijshov u sebe movbi vidchuv zapevnennya sinivskoyi lyubovi i z ciyeyi miti prisvyativ sebe sinivskij pokori Bozhomu Duhu pisav vin Kovalinskomu Cej stan mistichnogo osyayannya Skovoroda potraktuvav yak svoye zblizhennya z Bogom dosi jogo serce shanuvalo Boga po rabski a teper polyubilo Jogo mov najshirishogo druga Na pochatku 1772 roku Skovoroda prijnyav zaproshennya vidstavnogo polkovnika Stepana Ivanovicha Tev yashova 1718 1790 yakij bazhav vzyati u nogo kilka domashnih urokiv i pribuv v Ostrogozk Predki Tev yashova pohodili iz zolotoordinskoyi znati buli ohresheni u Moskoviyi za chasiv Dmitriya Donskogo i otrimali dvoryanstvo Stepan Tev yashov buv priznachenij polkovnikom harkivskim 1734 1757 i odnim z ostannih polkovnikiv Ostrogozkogo polku 1757 1763 V jogo sadibi v Ostrogozku Skovoroda prozhiv kilka misyaciv 1772 roku tut navkolo nogo vinik filosofskij gurtok okrim samogo Stepana i jogo sina Volodimira 1747 bl 1810 dribnij miscevij chinovnik kolezkij reyestrator Opanas Pankov i dvoryanin Yakiv Dolganskij 1731 predstavnik kolishnoyi kozackoyi starshini yakogo Skovoroda nazivav zhivopiscem Na pidstavi filosofskih besid iz nimi Skovoroda uprodovzh vesni j lita 1772 roku napisav 6 filosofskih dialogiv Besida persha Besida druga Rozmova pro starodavnij svit Rozmova p yati podorozhnih pro spravzhnye shastya v zhitti Kilce Rozmova zvana alfavit chi bukvar miru yakij ye najyaskravishim iz nih U Besidi pershij dijovimi personazhami viviv sebe Pankova j Dolganskogo pid originalnimi imenami Vid Tev yashova Skovoroda pomandruvav do Yakova Pravickogo v Babayi U toj chas Mihajlo Kovalinskij yakij sluzhiv vihovatelem u rodini kolishnogo getmana Kirila Rozumovskogo podavsya razom zi sinami Levom i Grigoriyem do Gettingena j Liona Na pochatku 1773 roku voni pribuli do Lozanni de perebuvali ponad piv roku Tut Kovalinskij poznajomivsya z bogoslovom i prirodoznavcem Zhanom P yerom Danielem Mejngardom 1694 1776 pevnij chas prozhivav u jogo zamiskomu budinku Mejngard buv duzhe shozhij na Skovorodu risami oblichchya harakterom povedinkoyu i sposobom mislennya Koli v 1775 Kovalinskij zustrivsya zi Skovorodoyu i rozpoviv jomu pro Mejngarda na filosofa ce spravilo velike vrazhennya vin vvazhav jogo svoyim dvijnikom i navit pidpisuvav svoyi tvori drugim imenem Daniyil Mejngard Nadali Skovoroda neodnorazovo buvav u Gusinci v Oleksiya Soshalskogo v Harkovi u provizora Petra Piskunivskogo u Velikomu Burluci v Yakova Doncya Zaharzhevskogo u Valkah Izyumi Kup yansku Lipcyah Monachinivci Ohtirci Jogo shanuvali i prosti lyudi j shlyahta zaproshuvali zhiti do sebe Vin vidmovlyavsya U veresni 1782 roku Mihajlo Kovalinskij yakij na toj chas sluzhiv Golovnim naglyadachem Moskovskogo Vihovnogo budinku pisav Meni duzhe hochetsya kupiti sobi miscinu des v ukrayinskij storoni Yakbi ce vdalosya to vidijshovshi vid usogo ya b usamitnivsya ta j prosiv bi vas prozhiti reshtu zhittya razom Pobutuvala legenda nibito sama Katerina II yaka bagato chula pro Skovorodu cherez knyazya Potomkina peredala jomu zaproshennya na posadu pridvornogo filosofa Na ce Skovoroda yakij sidiv z flejtoyu na uzbichchi dorogi i pas vivcyu gospodarevi v yakogo na toj chas prozhivav nachebto vidpoviv Perekazhit matinci carici sho ya ne pokinu vitchizni meni sopilka i vivcya dorozhchi carskogo vincya Mihajlo Kovalinskij zasvidchuye te zh Koli pisav Skovoroda dlya svogo krayu to i vzhivav dekoli ukrayinskoyi movi ta pravopisu vzhivanogo v ukrayinskomu vigovori Vin lyubiv zavzhdi svoyu prirodzhenu movu Duzhe lyubiv svij ridnij kraj svoyu lyubu Ukrayinu j koli vidluchavsya za yiyi mezhi obov yazkovo pragnuv skorishe tudi povernutisya i bazhav tam pomerti Vin vislovlyuye ce v bagatoh miscyah svoyih tvoriv Vsyak dolzhen uznat svoj narod i v narodi sebe Ostannya mandrivka filosofa V ostannij rik zhittya Skovoroda prozhivav u seli Pan Ivanivka v domi kolezkogo radnika Andriya Ivanovicha Kovalivskogo yakij dovodivsya vitchimom majbutnomu zasnovnikovi Harkivskogo universitetu Vasilevi Karazinu Na toj chas Mihajlo Kovalinskij pislya smerti svogo pokrovitelya knyazya Potomkina popav v opalu i prozhivav u mayetku Hotetovo za 25 verst na pivden vid Orla Starij Skovoroda pislya 19 lit rozluki virishiv jogo providati Popri dalechin dorogi na vkraj poganu pogodu j na postijnu vidrazu do cogo krayu vin virushiv pishki z Pan Ivanivki Priviz Kovalinskomu svoyi tvori i prozhiv u nogo 3 tizhni 26 serpnya 1794 roku vidmovivshis vid groshej virushiv nazad v lyubu Ukrayinu de vin doteper zhiv i hotiv bi pomerti Na pevnij chas cherez ryasni doshi buv zmushenij zupinitisya v Kursku v Znam yanskomu cholovichomu monastiri de jogo rado prijnyav arhimandrit Amvrosij Ginovskij Zdayetsya Skovoroda she zbiravsya vidvidati Gusinku ale vidchuvayuchi sho pidupadaye na silah podavsya do Pan Ivanivki de prozhiv she misyac Smert Cej rozdil ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cej rozdil dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno listopad 2018 Mogila v Skovorodinivci Pomer 9 listopada 29 zhovtnya st st 1794 roku v seli Pan Ivanivka na sogodni Skovorodinivka Zolochivskogo rajonu Harkivskoyi oblasti v domi Andriya Kovalivskogo Pro smert Skovorodi Sreznevskij zapisav take Buv pregarnij den Do didicha z yihalos bagato susidiv pogulyati j poveselitis Mali takozh na cili posluhati Skovorodi Za obidom buv Skovoroda nezvichajno veselij i govirkij navit zhartuvav opovidav pro svoye minule pro svoyi mandrivki dosvidi Zacharovani jogo krasnomovstvom povstavali vsi vid obidu Skovoroda shez Vin pishov u sadok Dovgo hodiv vin po perehresnih stezhkah zrivav ovochi j rozdavav yih hlopchikam sho pracyuvali v sadku Nad vechir pishov sam gospodar shukati Skovorodu j zastav jogo pid gillyastoyu lipoyu Vzhe zahodilo sonce ostanni jogo prominnya probivalisya kriz gushu listya Z riskalem u ruci kopav Skovoroda yamu vuzku dovgu yamu Sho ce druzhe Grigoriyu chim to ti zajnyatij spitav gospodar pidijshovshi do starogo Pora druzhe zakinchiti mandrivku vidpoviv Skovoroda I tak use volossya i zletilo z bidnoyi golovi vid morduvannya pora nepokoyitisya I brate durnicya Dosit zhartuvati hodimo Idu Ale ya prohatimu tebe poperedu mij dobrodiyu haj tut bude moya ostannya mogila I pishli v hatu Skovoroda nedovgo v nij lishivsya Vin pishov u svoyu kimnatku pereminiv biliznu pomolivsya Bogu i pidlozhivshi pid golovu svoyi pisani praci i siru svitku lig zlozhivshi navhrest ruki Dovgo chekali na nogo z vechereyu Skovoroda ne z yavivsya Drugogo dnya vranci do chayu tezh do obidu tak samo Ce zdivuvalo gospodarya Vin nasmilivsya uvijti do Skovorodi shob rozbuditi jogo odnache Skovoroda lezhav uzhe holodnij zakostenilij Na hresti nad jogo mogiloyu na prohannya samogo Skovorodi napisano Svit loviv mene ta ne vpijmav Sogodni do neyi mozhna potrapiti z yihavshi z dorogi Harkiv Sumi bilya selisha Maksimivka 60 km vid Harkova i dali dobiratisya 18 km do sela Skovorodinivka Zhodnogo svogo tvoru Skovoroda za zhittya ne nadrukuvav Okremi primirniki rukopisiv zbereglisya v druziv zokrema u Yakova Pravickogo v Babayah traktati Narkis i Ashan Mova tvorivOdnostajnoyi dumki shodo movi tvoriv Grigoriya Skovorodi narazi nemaye Z odnogo boku visuvayut pripushennya sho Skovoroda pisav literaturnoyu movoyu yaka spiralasya na staroukrayinsku knizhnu tradiciyu kincya XVI pershoyi polovini XVIII z oriyentaciyeyu na cerkovnoslov yansku movu peredusim u filosofskij prozi Na dumku Lidiyi Gnatyuk mova perevazhnoyi bilshosti filosofskih dialogiv i traktativ Skovorodi slov yanoruska slov yanoukrayinska poezij ta bajok knizhna ukrayinska u nij menshe cerkovnoslov yanskih elementiv Chastinu listuvannya Skovoroda viv takozh latinskoyu movoyu V toj zhe chas deyaki vcheni lingvisti ta literaturoznavci klasifikuyut movu yakoyu poslugovuvavsya Skovoroda yak rosijsku abo nablizhenu do rosijskoyi Cogo poglyadu pritrimuvalisya taki doslidniki yak Petro Buzuk Yurij Shevelov ta Valerij Shevchuk Tak Yurij Shevelov u svoyij praci prisvyachenij movi Skovorodi pid nazvoyu Prolegomena do vivchennya movi ta stilyu Grigoriya Skovorodi 1990 pidsumuvav sho mova Skovorodi yaksho vidnyati yiyi silni biblijno cerkovni vplivi yiyi yaskravi poetichno individualni osoblivosti ye v osnovi svoyij slobozhanskim variantom normativnoyi rosijskoyi movi yakoyu rozmovlyali v togochasnih osvichenih kolah Skovoroda postijno spilkuvavsya z cimi kolami same v nih znahodiv svoyih chitachiv ta odnodumciv Vid nih vin zalezhav navit materialno Ci lyudi a ne selyani buli jogo pitomim seredovishem Shozhij visnovok nadav i Petro Buzuk u svoyij praci prisvyachenij movi Skovorodi pid nazvoyu Mova i pravopis v tvorah Grigoriya Skovorodi 1923 de Buzuk zaznachav sho golovnoyu osnovoyu movi Skovorodi ye rosijska pismenna mova 18 go stolittya hocha pobich neyi znahodimo she ukrayinski polski i staroslov yanski pervistki Tvorcha spadshinaG Skovoroda Vsyakomu gorodu nrav i prava pereklad Ivana Kotlyarevskogo source source U vikonanni Vasilya Zhdankina Pri problemah glyante v dovidku Bogoslovski poglyadi Tvori Skovorodi za zhittya ne drukuvalis oskilki todishnya cenzura znajshla yih protivnimi Svyatomu Pisaniyu i obrazlivimi dlya chernectva Vihovanij u dusi filosofichno religijnogo navchannya Skovoroda povstavav proti mertvoyi cerkovnoyi sholastiki ta duhovogo gnoblennya moskovskogo pravoslav ya spirayuchis u svoyij filosofiyi na Bibliyu Skovoroda povchav sho carstvo lyudini znahoditsya vseredini neyi i Shob piznati Boga treba piznati samogo sebe Poki lyudina ne znaye Boga v samim sobi godi shukati Jogo v sviti Viriti v Boga ne znachit viriti v Jogo isnuvannya a znachit viddatisya Jomu ta zhiti za Jogo zakonom Svyatist zhittya polyagaye v roblenni dobra lyudyam Oficijna moskovska religiya dilila lyudstvo na bilsh blagoslovennih Bogom i mensh blagoslovennih a navit i takih sho perebuvayut nibi pid proklyattyam sebto kripakiv A Skovoroda vchiv sho vsyaka pracya blagoslovenna Bogom a rozpodil misc kolo Boga nazivav neprostimim grihom Moskovske pravoslav ya i vzagali vse moskovske duhovenstvo bulo neterpimim do vsogo chuzhogo yak yeretichnogo nepravoslavnogo Skovoroda navchav sho najbilshe j faktichno yedine zavdannya filosofiyi shukati pravdu i pragnuti do neyi Ale v umovah lyudskogo zhittya cya meta nedosyazhna i shastya lyudini polyagaye same v tomu sho vona vse musit shukati pravdi Do ciyeyi meti mozhna jti riznimi shlyahami i tomu neterpimist do tih hto inakshe dumaye ne znahodit vipravdannya Tak samo j religijna neterpimist ne znahodit vipravdannya bo vichna pravda proyavlyayetsya na comu sviti v riznih formah Buduchi u stavlenni do sebe samogo cilkovito bezkompromisnim i osyagnuvshi vnaslidok cogo povnu garmoniyu mizh svoyeyu naukoyu ta svoyim zhittyam Skovoroda buv nadzvichajno lagidnij i oglyadnij u stavlenni do inshih Tema druzhbi Yak na dzherelo radoshiv a zvidsi dushevnogo zdorov ya Skovoroda vkazuye na druzhbu Odnak vibirati druziv treba duzhe obachno ominayuchi pidlabuznikiv i krivodushnih Bo neridko neshiri druzi zaluchayut molodu lyudinu do nepomirnosti spokushayuchi zapevnennyami sho dlya chistogo vse chiste u takih vipadkah treba rishuche poboroti soromlivist i tverdo vidmoviti a nadali i vzagali vidmovitisya vid spilkuvannya z takimi lyudmi zasterigaye nastavnik Yaksho mi ohoche pidtrimuyemo znosini z lyudmi yaki she dosi zdorovi ale rozum yakih poshkodzhenij i nasichenij otrujnim vchennyam mi rizikuyemo vtrapiti u yihnye stanovishe Ponyattya srodnoyi praci Ponyattya srodnoyi praci ye odnim z najvazhlivishih polozhen koncepciyi srodnosti Grigoriya Skovorodi a obgruntuvannya potrebi lyudini v srodnij praci posidaye chilne misce v jogo tvorchomu dorobku a same v dialozi Razgovor nazyvaemyj alfavit ili bukvar mira Srodna pracya na dumku filosofa ye vodnochas i potreboyu lyudskogo tila i potreboyu duhovnoyu vona zveselyaye duh prinosit zadovolennya i nasolodu Srodna diyalnist korisna ne tilki dlya togo hto znajshov svoye poklikannya ale j dlya suspilstva Same yednistyu suspilnogo i osobistogo interesu srodna pracya vidriznyayetsya vid praci obranoyi z mirkuvan koristi slavi chi gordosti Turbota pro vlasnij duhovnij svit uvazhne stavlennya do samogo sebe vvazhaye Skovoroda matime znachennya i dlya inshih lyudej Dosyagnennya svobodi na dumku filosofa mozhlive lishe za umovi praci zaradi vlasnoyi koristi nadbannya potribnogo dlya sebe Skovoroda shastya lyudini vbachaye ne v praci vzagali a prirodnij srodnij praci Stavlennya do zhittya Malyunok Skovorodi Fontan Nerivna vsim rivnist zobrazhenij na banknoti v 500 griven V odnomu z piznishih poslan Skovoroda rozpovidaye pro zustrich z chencem yakogostrashenno muchit demon pechali i yakij zvichajno nazivayut bisom melanholiyi Dayuchi poradi cij lyudini ya sam ledve ne propav Duzhe vazhlive znachennya maye z kim shodenno spilkuyeshsya i kogo sluhayesh Bo poki mi sluhayemo mi yih duh v sebe vbirayemo Cya istoriya viglyadaye osoblivo povchalnoyu oskilki uchitel viznayuchi sho sam piddavsya pechali pokazuye yak poborov cej stan u sni vin zvernuvsya po dopomogu do Vsevishnogo Yaksho Bog vsyudi yaksho vin prisutnij i v comu cherepku pri comu ya pidnyav cherepok z zemli to dlya chogo ti shukayesh rozradi v inshih miscyah a ne v samomu sobi Adzhe ti ye najkrashim z usih tvorin Prikmetnim ye te sho na vidminu vid bagatoh mudreciv Grigorij Skovoroda ne protistavlyaye dushu j tilo usvidomlyuyuchi sho lyudina ce poyednannya odnogo ta inshogo a otzhe vona musit stavitisya odnakovo dbajlivo do oboh chastin svoyeyi naturi U bagato napuchuvannyah Skovoroda porivnyuye dushu j tilo ta yihni funkciyi obov yazkovo i same shodenno pidkidaj u dushu yak u shlunok slovo abo visliv te sho pobachish i pochuyesh peretvoryuj u spozhivnij i ryativnij sik yak tvarina sho povinna buti prinesena u zhertvu Bogovi pro spilkuvannya z riznimi lyudmi vin kazhe yizha dobra ale sho z togo yaksho vona ne podobayetsya tvoyemu shlunku tosho Sam Skovoroda viyavlyaye neabiyaku obiznanist z medichnimi teoriyami antichnih likariv vin zaznachaye Galen mirkuyuchi pro zdorov ya radiv hlopchikam i yunakam vzhivati holodnishu a starim teplishu yizhu i tlumachit cyu dumku tak z garyachoyi yizhi rozvivayetsya zajva vologist a zvidsi katar nezhit gnij vologist zgushena zharom Plutarh tak samo vvazhav prichinoyu vsih hvorob nadlishok vologi v tili hvoroba vsyaka zaraza i zapalennya ne mozhut prishepitisya koli tilo holodne pozbavlene slizu i legke yak korok to zrobi jogo tonshim skorochuyuchi nadmirnu yizhu j unikayuchi vognyu porodzhenogo vinom zvidki vsi poroki dushi a z ostannih u svoyu chergu vsi hvorobi tila Skovoroda konkretizuye zv yazok mizh duhovnimi ta tilesnimi nedugami lyudina yaka zlovzhivaye m yasom ta alkogolem dovgo zupinyayetsya na trivozhnomu rozdumi zvidsi peredchasne starinnya koli ne shos girshe U 26 mu listi do Mihajla Kovalinskogo vmilo koristuyuchis latinskoyu klinichnoyu terminologiyeyu vin perelichuye hvorobi ta stani yaki za jogo sposterezhennyami najposhirenishi sered lyudej korosta scabies propasnicya febris vodyanka hydrops epilepsiya epilepsia kashel tussis lassitudo tosho Tilki v 1798 roci u Sankt Peterburzi vijshov drukom jogo pershij tvir Narciz abo piznaj samogo sebe ta j to bez jogo prizvisha U 1806 r zhurnal Sionskij Vyestnik vidrukuvav she deyaki jogo tvori Potim u Moskvi v 1837 1839 rr vijshli okremo deyaki jogo tvori i lishe v 1861 roci vidrukuvano pershu ale zovsim nepovnu zbirku jogo tvoriv Krasha j bilsha zbirka ale tezh ne povna vijshla v 1896 r v Harkovi pid redakciyeyu profesora D Bagaliya Tut vidrukuvano 16 tvoriv prichomu z nih 9 upershe Krim togo nadrukovano tut biografiyu Skovorodi ta deyaki jogo virshi She odne vidannya tvoriv Grigoriya Skovorodi vijshlo v 1912 roci v Peterburzi pid redakciyeyu V Bonch Bruyevicha Tut vidrukuvano kilka tvoriv filosofa i jogo biografiya pera M Kovalinskogo sho buv uchnem Skovorodi Ale povnogo vidannya tvoriv filosofa j dosi nema bo rizni jogo rukopisi znahodyatsya po riznih arhivah ta bibliotekah Muzichna tvorchist Skovoroda grav na skripci banduri guslyah flejti Bagato virshiv Grigoriya Skovorodi pokladeni na muziku Ukrayinskij kompozitor Leonid Grabovskij stvoriv cikl Temnere Mortem 1991 Krim togo isnuyut vidomosti pro kompozitorsku diyalnist Grigoriya Skovorodi Zokrema jomu nalezhat pisni Oj ti ptichko zholtoboka Stoyit yavir nad vodoyu Poodinoki zapisi muziki Skovorodi zbereglisya u rukopisnih zbirkah kincya XVIII pochatku XIX stolittya Cyu muziku vikonuvav ansambl Svyatoslava Krutikova Camerata Taurica zgodom Ansambl davnoyi muziki Kostyantina Checheni Vpliv Skovorodi na suchasnikiv Grigorij Skovoroda mav velicheznij vpliv na svoyih suchasnikiv i na dalshe ukrayinske gromadyanstvo i to ne lishe svoyeyu etichnoyu naukoyu a golovnim chinom svoyim zhittyam v yakomu slovo nikoli ne rozhodilosya z dilom jogo vchennya bulo v povnij zgodi z jogo zhittyam Shob ociniti cej vpliv yak pisav S Yefremov dosit bude skazati sho suchasniki bachili v nomu mandrovanu akademiyu i jogo samogo vvazhali vartim za universitet dosit skazati sho koli treba bulo todi znajti v Ukrayini idejnu chesnu ta chistu lyudinu shukali yiyi mizh skovorodincyami tobto uchnyami cogo chudnogo cholovika ta prihilnikami jogo nauki I navit pershij na teritoriyi Ukrayini universitet Harkivskij ne durno postav na Slobidskij Ukrayini de najbilshe zhiv i navchav Skovoroda Zhertvi na novij universitet pislya zakliku i dramatichnih zhestiv Karazina r 1802 posipalis golovnim chinom od uchniv Skovorodi znajomih ta priyateliv jogo i tih zhertv zrazu zh nabralos na veliku yak na toj chas sumu 400 000 karb Vplivu od Skovorodi bezperechno zaznav i batko novogo ukrayinskogo pismenstva Kotlyarevskij i batko ukrayinskoyi povisti Kvitka Ist ukr pismenstva I st 255 Popri te sho tvoriv Skovorodi ne drukuvalosya voni shirilisya cherez perepisuvannya Skovorodi ne treba bulo shukati chitachiv voni jogo shukali v nogo znahodilis taki garyachi prihilniki i propagatori sho navit cherez gazeti spovishali zaklikayuchiyi do sebe ohochih chitati tvori ukrayinskogo filosofa Ci tvori zahodili j pid silsku strihu Zgadajmo Shevchenkovu zgadku z dityachih lit Zroblyu Malenku knizhechku Hrestami I vizerunkami z kvitkami Krugom listochki obvedu Ta j spisuyu Skovorodu Abo Tri cariye so dari Yak bachimo Skovoroda stoyit tut poruch duzhe populyarnih tvoriv napivnarodnoyi muzi i spravdi bagato psalmiv jogo j teper she spivayut slipci ta lirniki ne znayuchi j ne vidayuchi nichogo pro avtora tam samo Pro populyarnist Skovorodi pisav i Mikola Kostomarov Malo mozhna vkazati na takih narodnih osib yakim buv Skovoroda i yakih bi tak pam yatav i povazhav narod Na usomu prostori vid Ostrogozka Voronizkoyi guberniyi do Kiyeva u bagatoh budinkah visyat jogo portreti vsyakij gramotnij ukrayinec znaye pro nogo im ya jogo vidome duzhe bagatom z nepismennogo narodu jogo mandrivnicke zhittya predmet narodnih opovidan u deyakih miscevostyah nashadki vid batkiv i didiv znayut pro miscya yaki vin vidviduvav de lyubiv perebuvati i vkazuyut na nih z povagoyu dobra prihilnist Skovorodi do deyakih z jogo suchasnikiv skladaye simejnu gordist onukiv mandrivni spivaki zasvoyili jogo pisni na hramovim svyati na torgovishi neridko mozhna zustriti natovp narodu sho otochuye cih rapsodiv i zi slozami rozchulennya sluhaye Vsyakomu gorodu nrav i prava Slovo o Skovorode Osnova 1862 8 ros Vidannya tvorivDiv takozh Perekladi tvoriv Grigoriya Skovorodi Grigorij Skovoroda Povna akademichna zbirka tvoriv ta Bibliografiya Grigoriya Skovorodi Tvori Skovorodi za jogo zhittya nikoli ne drukuvalisya Vpershe jogo tvir dialog Narkiss bulo nadrukovano 1798 roku v Sankt Peterburzi U 1837 roci u Moskvi okremimi knizhkami z yavilisya Basni Harkovskiya Besѣda narechennaya dvoe 1839 roku Druzheskij razgovor o dushevnom mirѣ Ubogij Zhajvoronok Bran arhistratiga Mihaila so Satanoyu takozh protyagom 19 stolittya vihodili deyaki urivki listi ta poeziyi 1861 roku v Sankt Peterburzi vijshla persha zbirka tvoriv Sochineniya v stihah i proze Grigoriya Savvicha Skovorody S ego portretom i pocherkom ego ruki Pershe akademichne zibrannya vijshlo u Harkovi do 100 richchya z dnya smerti filosofa u 1894 roci Sochineniya Grigoriya Savvicha Skovorody sobrannye i redaktirovannye prof D I Bagaleem somij tom Sbornika Harkovskogo istoriko filologicheskogo obshestva Nastupnoyu sproboyu akademichnogo vidannya tvoriv Skovorodi bulo Sobranie sochinenij G S Skovorody S biografiej G S Skovorody M I Kovalinskogo s zametkami i primechaniyami V Bonch Bruevicha Sankt Peterburg 1912 Z zaplanovanih dvoh tomiv vijshov lishe pershij do yakogo vvijshli majzhe vsi filosofski tvori 1961 roku vijshla zbirka tvoriv Skovorodi do yakoyi vvijshli vsi vidomi na toj chas tvori pismennika Pershij tom mistiv filosofski traktati j dialogi a drugij hudozhni tvori epistolyarij zhittyepis Skovorodi pera Kovalinskogo ta dubia Na pidstavi cogo vidannya spivrobitniki Institutu filosofiyi Akademiyi nauk Ukrayini pidgotuvali j vidali v 1973 roci Povne zibrannya tvoriv Skovorodi u dvoh tomah 1972 r do 250 richchya vid dnya narodzhennya opublikovano dvotomnik povnogo zibrannya jogo tvoriv 1994 r vpershe zdijsneno ukrayinskoyu movoyu vidannya vsih tvoriv U 2000 h rokah Leonid Ushkalov pidgotuvav kilka vidan tvoriv u tomu chisli povnu akademichnu zbirku Skovoroda v kulturiV kinomistectvi Kadr z filmu Vidkrij sebe 1972 pam yatnik G S Skovorodi u Lohvici Yedinij igrovij film Grigorij Skovoroda postaviv Ivan Kavaleridze u 1958 roci na Kiyivskij kinostudiyi im O Dovzhenka Velikogo uspihu ne mav U 1972 roci do 250 richchya ukrayinskogo filosofa znyav na studiyi Ukrkinohronika dokumentalnij film Vidkrij sebe Avtori obrali dlya vizualnogo ryadu vidlivannya u bronzi pam yatnika Skovorodi dlya Lohvici na yakij naklali teksti Skovorodi yaki ozvuchiv Ivan Mikolajchuk Komunistichna partiya film zaboronila do pokazu i tilki naprikinci 1980 h strichku dozvolili j vona zdobula Shevchenkivsku premiyu U 2004 roci vijshov film Yuriya Zmorovicha I svit mene ne vpijmav Tri televizijni roboti zdijsnila Nacionalna telekompaniya 2008 2011 i 2013 rokiv Grigorij Skovoroda Oleksiya Lyabaha z ciklu Veliki ukrayinci Grigorij Skovoroda z ciklu Oblichchya ukrayinskoyi istoriyi i telefilm Oleni Hmirovoyi Tayemnichij Skovoroda 2020 roku vijshov telefilm Blagoslovenni vi slidi U zhivopisi ta skulpturi Dokladnishe Spisok pam yatnikiv Grigoriyu Skovorodi Prizhittyevogo fotozobrazhennya chi portreta z naturi Skovorodi ne bulo stvoreno abo ne zberiglosya Obraz Skovorodi buduyetsya na kopiyah portretu stvorenogo nezadovgo do smerti Skovorodi ale po pam yati hudozhnika U zhivopisi obraz Skovorodi vidtvorili Tetyana Yablonska Ivan Yizhakevich Anatolij Nasyedkin Karpo Trohimenko Mihajlo Zhuk Volodimir Slyepchenko Oleksandr Rojtburd Pam yatniki pam yatni znaki memorialni doshki ye na teritoriyi troh memorialnih muzeyiv u mistah ta miscevostyah de buvav Skovoroda na teritoriyah navchalnih zakladiv nazvanih jogo imenem u Kiyevi Pereyaslavi Poltavskij Cherkaskij oblasti ta inshih Najbilshe takih skulptur u Harkovi Za mezhami Ukrayini ye odna skulptura u Sloveniyi i dvi memorialni doshki Slovachchina ta Ugorshina Kilka pam yatnikiv Skovorodi stvoriv Ivan Kavaleridze takozh Sejfaddin Gurbanov Mikola Malinka Volodimir Lucak ta inshi V hudozhnij literaturi Dokladnishe Grigorij Skovoroda v literaturi Obraz Skovorodi z yavlyayetsya v hudozhnij literaturi she na pochatku HIH stolittya Pershim jogo sprobuvav buv zmalyuvati Vasil Narizhnij u romani Rosijskij Zhilblaz sho vijshov u 1814 roci U 1936 roci Izmayil Sreznevskij drukuye na storinkah moskovskogo zhurnalu biografichnu povist pro Skovorodu Majore majore Ulitku 1855 roku perebuvayuchi v Novopetrovskomu ukriplenni Taras Shevchenko napisav povist Bliznyata personazhem yakoyi vistupaye Skovoroda Uprodovzh 1890 h rokiv Pantelejmon Kulish pracyuvav nad poemoyu Gricko Skovoroda U HH st do postati Skovorodi zvertalisya Pavlo Tichina Valer yan Polishuk Maksim Rilskij Yurij Klen Vasil Bondar Vasil Shevchuk ta inshi Poeziyi zi skovorodinskimi motivami ye u tvorchosti Vasilya Barki Mikoli Vingranovskogo Platona Voronka Mihajla Draj Hmari Ivana Dracha Igorya Kalincya Lini Kostenko Andriya Malishka Borisa Olijnika Dmitra Pavlichka Ivana Svitlichnogo Vasilya Simonenka Vasilya Stusa Arseniya Tarkovskogo Borisa Chichibabina ta inshih Muzichni tvori na slova Skovorodi Virsh Vsyakomu gorodu nrav i prava vhodit do repertuaru bagatoh suchasnih kobzariv vikonavciv Sergij Zaharec Taras Kompanichenko Nina Matviyenko Oleksandr Trius Oleksandr Savchuk Yulian Kitastij Vshanuvannya pam yatiDub Skovorodi ta pam yatnij znak bilya nogo Pam yatniki Dokladnishe Spisok pam yatnikiv Grigoriyu Skovorodi Pam yatni zahodi U 1994 1997 2002 2012 rokah rokovini vshanovuvalis na derzhavnomu rivni Ob yekti nazvani na chest Skovorodi Im yam Skovorodi nazvano vulici ta provulki u Poltavi Lohvici Kiyevi Harkovi Odesi Lvovi Dnipri Zaporizhzhi Kropivnickomu Chernigovi Chernivcyah Hmelnickomu Drogobichi Lubnah Melitopoli Pereyaslav Chornuhah Grebinci Zolotonoshi Zinkovi Gorishnih Plavnyah Reshetilivci Fastovi Brodah Velikij Dimerci Lyubotini Vovchansku Manchenkah Sheshorah Nadvirnij Striyu Voznesensku Zolochevi Koveli Zavodskomu Vinkivcyah Konotopi Yagotini Ohtirci Bezrukah Na chest Skovorodi nazvani Institut filosofiyi imeni Grigoriya Skovorodi NAN Ukrayini Kiyiv Harkivskij nacionalnij pedagogichnij universitet imeni Grigoriya Skovorodi Universitet Grigoriya Skovorodi v Pereyaslavi 21 ij kurin UPYu imeni Grigoriya Skovorodi asteroyid 2431 Skovoroda botanichni pam yatki dubi u Skovorodinivci u lisoparku v Poltavskiyi oblasti u seli Monachinivka shovkovicya u Kiyevi Muzej v Chornuhah Muzeyi Nacionalnij literaturno memorialnij muzej G S Skovorodi u seli Skovorodinivka Harkivskoyi oblasti muzej znisheno 6 travnya 2022 roku pid chas rosijskogo vtorgnennya v Ukrayinu Memorialnij muzej G S Skovorodi Nacionalnogo istoriko etnografichnogo zapovidnika Pereyaslav Chornuhinskij literaturno memorialnij muzej G Skovorodi Istoriko kulturnij zapovidnik Batkivshina Grigoriya Skovorodi smt Chornuhi Poltavskoyi oblasti zapochatkovane stvorennya Premiyi Im yam Grigoriya Skovorodi nazvano dekilka nagorod ta premij dokladnishe Premiya Grigoriya Skovorodi U numizmatici ta filateliyi 29 listopada 1972 roku vipushena marka na chest 250 richchya vid dnya narodzhennya tirazhem 3 mln 21 chervnya 1996 roku Nacionalnij bank Ukrayini vipustiv sribnu yuvilejnu monetu nominalom 1 000 000 karbovanciv z posvyatoyu Grigoriyu Skovorodi U 1997 roci Ukrposhta vipustila marku Grigorij Skovoroda 1722 1794 za jogo skulpturnim zobrazhennyam za pam yatnikom u Kiyevi Marka nominalom 60 kop vijshla tirazhem 200 000 Hudozhniki Volodimir Taran ta Oleksandr Haruk 15 veresnya 2006 roku Nacionalnij bank Ukrayini vipustiv banknotu nominalom 500 griven na aversi yakoyi zobrazheno Grigoriya Skovorodu U dizajni banknoti na licovomu ta zvorotnomu bokah vikoristani dva malyunki avtorstva G S Skovorodi 22 veresnya 2022 roku Ukrposhta vipustila poshtovij blok do 300 richchya vid dnya narodzhennya Grigoriya Skovorodi Poshtova marka SRSR prisvyachena G S Skovorodi 1972 rikPoshtova marka SRSR prisvyachena G S Skovorodi 1972 rik Poshtova marka Ukrayini prisvyachena G S Skovorodi 1997 rikPoshtova marka Ukrayini prisvyachena G S Skovorodi 1997 rik 500 griven Nacionalnogo banku Ukrayini zrazka 2006 roku licovij bik Fon centralnoyi chastini banknoti utvoryuye zobrazhennya fontanu z napisom Ne ravnoe vsѣm ravenstvo avtorskogo malyunku Grigoriya Skovorodi do tvoru Oznaki deyakih sporidnenostej z Dialogu Rozmova zvana alfavit abo bukvar miru 500 griven Nacionalnogo banku Ukrayini zrazka 2006 roku licovij bik Fon centralnoyi chastini banknoti utvoryuye zobrazhennya fontanu z napisom Ne ravnoe vsѣm ravenstvo avtorskogo malyunku Grigoriya Skovorodi do tvoru Oznaki deyakih sporidnenostej z Dialogu Rozmova zvana alfavit abo bukvar miru Poshtovij blok Do 300 richchya vid dnya narodzhennya Grigoriya Skovorodi Sad bozhestvennih pisen 2022 rikPoshtovij blok Do 300 richchya vid dnya narodzhennya Grigoriya Skovorodi Sad bozhestvennih pisen 2022 rik Grigorij Skovoroda sribna pam yatna moneta NBU 1 miljon karbovanciv 1996 roku Revers Grigorij Skovoroda sribna pam yatna moneta NBU 1 miljon karbovanciv 1996 roku Revers 300 rokiv z dnya narodzhennya Uryadova postanovu pro vidznachennya 300 richchya z dnya narodzhennya Grigoriya Skovorodi bula prijnyata 4 listopada 2020 roku za nomerom 973 IX Sered zaplanovanih zahodiv zaznachalisya remont budivel Nacionalnogo literaturno memorialnogo muzeyu G S Skovorodi roztashovanogo v seli Skovorodinivci Memorialnogo muzeyu G S Skovorodi Nacionalnogo istoriko etnografichnogo zapovidnika Pereyaslav roztashovanogo u misti Pereyaslavi Borispilskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti Chornuhinskogo literaturno memorialnogo muzeyu G S Skovorodi roztashovanogo v selishi miskogo tipu Chornuhi Lubenskogo rajonu Poltavskoyi oblasti Lohvickogo krayeznavchogo muzeyu imeni G S Skovorodi roztashovanogo u misti Lohvici Mirgorodskogo rajonu Poltavskoyi oblasti stvorennya suchasnoyi materialno tehnichnoyi bazi Harkivskogo nacionalnogo pedagogichnogo universitetu imeni G S Skovorodi Institutu filosofiyi imeni G S Skovorodi Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini Universitetu Grigoriya Skovorodi u Pereyaslavi Ne vse z zaplanovanogo vdalosya realizuvati cherez vtorgnennya Rosiyi v Ukrayinu Zokrema 6 travnya 2022 roku o 23 godini pid dah muzeyu U Skovorodinivci vluchila rosijska raketa v rezultati chogo vinikla pozhezha Statuyu Skovorodi zi Skovorodinivki uvijshla do ekspoziciyi vistavkovo misteckogo proyektu Svit Skovorodi v Ukrayinskomu domi u Kiyevi Do dnya narodzhennya Nacionalnij bank Ukrayini vipustiv sribnu monetu Sad bozhestvennih pisen nominalom 20 griven tirazhem 2 500 shtuk 2 grudnya 2022 roku firmovij pasazhirskij poyizd 1 go klasu Pivdennoyi zaliznici kategoriyi nichnij ekspres 17 18 spoluchennyam Harkiv Uzhgorod virushiv pid nazvoyu Skovoroda Ekspres SkovorodiyanaCej rozdil potrebuye dopovnennya sichen 2014 Ukrayinskij Filosofskij fond Centr sv Klimenta Spilkuvannya ta dialog kultur Kafedra filosofiyi ta religiyeznavstva Nacionalnogo Universitetu Kiyevo Mogilyanska Akademiya Centr Praktichna filosofiya periodichno provodyat Skovorodinivskij kolokvium Chitannya na Trohsvyatitelskij 2005 roku na bazi Pereyaslav Hmelnickogo derzhavnogo pedagogichnogo universitetu imeni Grigoriya Skovorodi bulo stvoreno navchalno naukovij Centr Skovorodinoznavstva ocholenij doktorom filologichnih nauk profesorom Mikoloyu Korpanyukom yakij sho dva roki provodit skovorodinski chitannya Stavit za metu doslidzhennya j vivchennya tvorchogo dorobku Skovorodi populyarizaciyu jogo spadshini vprovadzhennya yiyi v navchalnih procesah serednih zakladiv i VNZ Div takozhFilosofiya sercyaPrimitkiCzech National Authority Database d Track Q13550863 Avramenko O Ukrayinska literatura pidruch dlya 9 kl zagalnoosvit navch zal Oleksandr Avramenko K Gramota 2017 c 58 Nezvichna filosofiya Grigoriya Skovorodi NU Ostrozka akademiya 22 November 2012 300 rokiv zhivij Grigorij Skovoroda daye nam duhovni opori dlya borotbi navchaye vnutrishnoyi svobodi i vede do shastya cherez moralne vdoskonalennya 03 12 2022 Nimecka mistika i Grigorij Skovoroda u yevropejskij irracionalistichnij tradiciyi 2014 Lidiya Gnatyuk 17 listopada 2020 Ne curajmosya svogo Yakoyu movoyu naspravdi pisav Grigorij Skovoroda Ukrayina Moloda Ushkalov 2017 s 36 38 Ushkalov 2011 s 9 Ushkalov 2017 s 101 Ushkalov 2017 s 121 Ushkalov 2017 s 129 130 Skovoroda Grigorij Savich B Kraciv Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Ushkalov 2017 s 161 162 Ushkalov 2017 s 171 172 Ushkalov 2017 s 183 Ushkalov 2017 s 190 Ushkalov 2017 s 196 Ushkalov 2017 s 217 Skovoroda Grigorij 1772 1794 Enciklopedichnij slovnik simvoliv kulturi Ukrayini Za zag red V P Kocura O I Potapenka V V Kujbidi 5 e vid Korsun Shevchenkivskij FOP Gavrishenko V M 2015 S 751 912 s ISBN 978 966 2464 48 1 Chistilin V Podorozh do Skovorodi Istorichna pravda 3 grudnya 2020 radiosvoboda org 19 lipnya 2003 Grigorij Skovoroda Poeziya Antologiya ukrayinskoyi poeziyi U 6 t T 1 Ukrayinska dozhovtneva poeziya Tvori poetiv XI XVIII st Uporyadnik Valerij Shevchuk Kiyiv Dnipro 1984 454 stor S 330 344 Valerij Shevchuk Nerozgadani tayemnici Istoriyi Rusiv Istoriya Rusiv Kiyiv Radyanskij pismennik 1991 320 stor S 13 15 ISBN 5 333 01085 4 Petro Buzuk Mova i pravopis v tvorah G S Skovorodi Pam yati G S Skovorodi 1722 1922 Zbirka stattiv Odesa 1923 S 62 84 Katerina Karunik Slov yanskij zbirnik 2013 Vip 17 S 119 135 George Shevelov Prolegomena to Studies of Skovoroda s Language and Style Richard H Marshall Thomas E Bird red 1994 Hryhorij Savyc Skovoroda An Anthology of Critical Articles Canadian Institute of Ukrainian Studies Toronto CIUS Press s 93 132 ISBN 978 1 895571 03 5 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Vkazano bilsh nizh odin pages ta page dovidka angl vpershe nadrukovano u 1991 roci George Shevelov Prolegomena to studies of Skovoroda s language and style George Shevelov 1991 In and around Kiev Twenty two studies and essays in Eastern Slavic and Polish linguistics and philology Heidelberg Carl Winter Universitatsverlag pp 251 297 ISBN 978 3 533 04436 9 angl Yurij Shevelov Pereklad z angl Mariya Gablevich Zapiski Naukovogo tovaristva imeni Shevchenka Tom CCXXXIX Praci Filologichnoyi sekciyi Lviv 2000 S 177 211 insha ukrayinomovna versiya statti v perekladi Rostislava Docenka drukuvalasya u 1998 ta 2008 rokah Yurij Shereh Pereklad z angl Rostislav Docenko Yurij Shereh Poza knizhkami i z knizhok Kiyiv Chas 1998 456 stor S 393 437 ISBN 9789669523839 Yurij Shereh Prolegomena do vivchennya movi ta stilyu G Skovorodi Pereklad z angl Rostislav Docenko Porogi i zaporizhzhya Literatura Mistectvo Ideologiyi U 3 tomah T 3 Uporyadnik i avtor primitok R M Korogodskij Harkiv Folio 1998 431 stor S 364 413 ISBN 966 03 0015 8 Yurij Shereh Prolegomena do vivchennya movi ta stilyu G Skovorodi Pereklad z angl Rostislav Docenko Yurij Shevelov Vibrani praci Kn 1 Movoznavstvo Uporyadnik Larisa Masenko Kiyiv Kiyevo Mogilyanska akademiya 2008 2008 584 stor S 511 566 ISBN 978 966 518 495 9 Kovaliv Oleksandr Srodna pracya i filosofiya Skovorodi Shreyer Tkachenko O Ya Istoriya ukrayinskoyi muziki Chastina persha K 1980 Povna akademichna zbirka tvoriv Grigorij Skovoroda za red L Ushkalova NAN Ukrayini In t l ri im T G Shevchenka In t filosofiyi im G S Skovorodi ta in Edmonton Toronto Vid vo Kanad in tu ukr studij Harkiv Majdan 2011 S 3 6 Povna akademichna zbirka tvoriv Grigorij Skovoroda za red L Ushkalova NAN Ukrayini In t l ri im T G Shevchenka In t filosofiyi im G S Skovorodi ta in Edmonton Toronto Vid vo Kanad in tu ukr studij Harkiv Majdan 2011 S 3 6 Za zag red I Pidkovi i R Shusta 2001 Dovidnik z istoriyi Ukrayini ukr Kiyiv Geneza s 766 ISBN 966 504 179 7 Levchenko Nataliya Skovorodiana Leonida Ushkalova Krasnopillya Info ukr Procitovano 26 zhovtnya 2022 Bryuhovecka L Postat Grigoriya Skovorodi v kinomistectvi Grigorij Skovoroda u suchasnomu bagatovimirnomu sviti zb tez VIII Mizhnar nauk prakt konf Lviv 16 listopada 2022 r Lviv LNU im Ivana Franka 2022 S 37 40 Shupta Dmitro 4 listopada 2019 litgazeta com ua ukr Ukrayinska literaturna gazeta Arhiv originalu za 3 lyutogo 2022 Procitovano 3 lyutogo 2022 museum net ua Arhiv originalu za 14 listopada 2022 Procitovano 14 listopada 2022 Nasyedkin Anatolij Zhivopis Grafika Albom Avt uporyad M V Chernova A S Ukrayinska K Mistectvo 1980 K Trohimenko Grigorij Skovoroda sered narodu Dmitrenko A D Ukrayinskij radyanskij istorichnij zhivopis K Mistectvo 1966 134 s S 128 Zhuk Mihajlo 1923 Portret Grigoriya Skovorodi Galereya NYu ART Sveredyuk Roman 22 listopada 2015 Slavetni ukrayinci v kartinah Volodimira Slyepchenka Roman Sveredyuk Oficijnij sajt blog ta arhiv Oleksandr Rojtburd 1987 Ilyustracij do opovidan G Skovorodi Papir akvarel tush 21 29 5 sm Research Platform Online Tool amer Procitovano 14 listopada 2022 Ushkalov 2004 s 428 Kabinet Ministriv Ukrayini Postanova vid 01 03 1994 125 Pro zatverdzhennya Organizacijnogo komitetu z vshanuvannya pam yati G S Skovorodi Prezident Ukrayini Rozporyadzhennya vid 06 11 1997 391 97 rp Pro vidznachennya 275 richchya vid dnya narodzhennya G S Skovorodi Kabinet Ministriv Ukrayini Rozporyadzhennya vid 13 12 2001 567 r Pro vidznachennya 280 richchya vid dnya narodzhennya Grigoriya Skovorodi Verhovna Rada Ukrayini Postanova vid 08 02 2012 4358 VI Pro vidznachennya 290 richchya z dnya narodzhennya Grigoriya Skovorodi U Dergachivskij gromadi perejmenovano 206 toponimiv Dergachivska teritorialna gromada 26 kvitnya 2024 Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 Harkivshina rosiyani raketnim udarom znishili muzej Skovorodi ye poranenij Ukrayinska pravda 7 travnya 2022 Rosijski okupanti obstrilyali Skovorodinivku na Harkivshini znisheno muzej foto video UNIAN 7 travnya 2022 Marka 250 let so dnya rozhdeniya G S Skovorody Procitovano 9 grudnya 2022 roku Ukrposhta vipustila marki do 300 richchya Skovorodi ukr Chitomo 24 veresnya 2022 Procitovano 24 veresnya 2022 Banknota nominalom 500 griven zrazka 2006 roku Oficijne internet predstavnictvo Nacionalnogo banku Ukrayini Pereglyanuto 25 11 2013 POSTANOVA Verhovnoyi Radi Ukrayini Pro vidznachennya 300 richchya z dnya narodzhennya Grigoriya Skovorodi Procitovano 4 listopada 2020 Rozstrilyanij muzej rosijska raketa proti filosofiyi Skovorodi www ukrinform ua ukr Procitovano 15 listopada 2022 U Kiyevi prezentuvali unikalnu vistavku Svit Skovorodi Ukrinform 2 grudnya 2022 Nacbank vvodit v obig monetu do 300 richchya vid dnya narodzhennya Grigoriya Skovorodi UNIAN 22 listopada 2022 Skovoroda Ekspres Ukrzaliznicya zapustila potyag do 300 richchya filosofa Varosh ukr 2 grudnya 2022 Procitovano 2 grudnya 2022 POLOZhENNYa Pro navchalno naukovij centr Skovorodinoznavstva Derzhavnogo vishogo navchalnogo zakladu Pereyaslav Hmelnickij derzhavnij pedagogichnij universitet imeni Grigoriya Skovorodi Procitovano 25 chervnya 2022 roku Dzherela ta literaturaU Vikidzherelah ye Yuvilejne vshanuvannya pam yati Grigoriya Savicha Skovorodi u Harkovi 1894 ros Grigorij Skovoroda Povna akademichna zbirka tvoriv Leonid Ushkalov Harkiv Majdan 2011 1398 s Leonid Ushkalov Lovitva nevlovnogo ptaha zhittya Grigoriya Skovorodi Kiyiv Duh i litera 2017 368 s Leonid Ushkalov Skovoroda vid A do Ya Lviv Vidavnictvo Starogo Leva 2019 72 s Ushkalov L V Grigorij Skovoroda seminarij Harkiv Majdan 2004 776 s ISBN 966 8478 76 2 Popovich M V Skovoroda Grigorij Savich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 607 ISBN 978 966 00 1290 5 Bagalij D I Ukrayinskij mandrovanij filosof Gr Sav Skovoroda Harkiv Derzhavne vidavnictvo Ukrayini 1926 397 s Chizhevskij D Filosofski tvori U 4 t T 1 Narisi z istoriyi filosofiyi na Ukrayini Filosofiya Grigoriya Skovorodi K Smoloskip 2005 402 s Kovalenko Gr Grigorij Skovoroda jogo zhittya i tvori Gr Kovalenko U Poltavi Z druk T va Pechat dilo 1919 156 s Kovalinskij M Grigorij Savich Skovoroda Zhittya i deyaki dumki ukrayinskogo filosofa spiritualista Opr d r Yu Rusov London Nakladom Ukrayinskoyi vidavnichoyi spilki 1956 35 s Mahnovec L Grigorij Skovoroda Biografiya Kiyiv Naukova dumka 1972 255 s Tichina P Grigorij Skovoroda vstup slovo na urochistomu vechori v Derzh Kiyiv un ti 19 HI 1939 r P Tichina Kiyiv 1939 51 s Popov P M Grigorij Skovoroda K 1969 Nizhinec A M Na zlami dvoh svitiv X 1970 Filosofiya Grigoriya Skovorodi K 1972 Loshic Yu Skovoroda M Molodaya gvardiya 1972 224 s ZhZL 65 000 prim Mishanich O V Grigorij Skovoroda i usna narodna tvorchist K 1976 Polishuk F M Grigorij Skovoroda K 1978 Kurilina O V Ukrayinska mova ta literatura Dovidnik Testovi zavdannya O V Kurilina G I Zemlyana Kam yanec Podilskij FOP Sisin O V 2014 654 s Avraamenko O M Balazhko M B Ukrayinska mova ta literatura Dovidnik Zavdannya v testovij formi I ch 2 e vidannya vipravl dopovn K Gramota 2012 560 s Drach I F Krimskij S B Popovich M V Grigorij Skovoroda Biografichna povist Pid zagalnoyu redakciyeyu doktora filosofskih nauk V M Nichik K Molod 1984 216 s Seriya biografichnih tvoriv Uslavleni imena Vipusk 60 Nizhenec A Stognij I Grigorij Skovoroda Pam yatni miscya na Ukrayini K Nauk dumka 1984 94 s Gorbach N Nevidomij Grigorij Skovoroda L Logos 2002 151 s Grigorij Skovoroda 1722 1794 Bibliograf pokazhchik K 2002 136 s Grigorij Skovoroda v spogadah suchasnikiv i narodnih legendah H Original 2002 96 s Nash pervorozum Grigorij Skovoroda na portreti i v zhitti Fotokniga K Spalah 2004 180 s Gliva Ye Ontologichnij obraz lyudini v tvorchosti Grigoriya Skovorodi K TOV KMM 2006 256 s Ushkalov L Skovoroda ta inshi Prichinki do istoriyi ukrayinskoyi literaturi K Fakt 2007 552 s Ser Visoka policya ISBN 978 966 359 168 1 Verba G M Klyuch do hristiyanskoyi filosofiyi Grigoriya Skovorodi Skovoroda i Bibliya Putivnik T Aston 2007 655 c Isayev V D Levchenko V V Estetika ta etika Grigoriya Skovorodi Minule ta suchasne K Lugansk Svitlicya 2007 152 c Chernega T M Racionalne ta mistichne u filosofiyi Grigoriya Skovorodi O Astroprint 2007 400 s Popovich M Grigorij Skovoroda filosofiya svobodi 2 e vid K Majsternya Bileckih 2008 256 s Shevchuk V O Piznanij i nepiznanij Sfinks Grigorij Skovoroda suchasnimi ochima K Pulsari 2008 525 s Gnatyuk L P Movnij fenomen Grigoriya Skovorodi v konteksti staroukrayinskoyi knizhnoyi tradiciyi K VPC Kiyivskij universitet 2010 446 c Igor Rozdobudko Grigorij Skovoroda na Shidnij Slobozhanshini Shidna Slobozhanshina Ukrayinci navkolo Ukrayini Socialno filosofski aspekti u tvorah Grigoriya Skovorodi V Bileckij Shid 2011 3 110 S 132 134 Bibliogr 15 nazv ukr Grigorij Skovoroda i Sumshina metod bibliogr pokazhch Upr kulturi i turizmu nacionalnostej ta religiyi Sum oblderzhadmin Obl univers nauk b ka pidgot Yacenko L I red Otenko S I Sumi Sum OUNB 2012 38 s Fedorak N Vinec i virij ukrayinskogo baroko Sim nablizhen do Grigoriya Skovorodi Harkiv Akta 2020 172 s Bibliografichni dovidniki Dva stolittya skovorodiani Bibliografichnij dovidnik H 2002 PosilannyaSkovoroda Grigorij Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1965 T 7 kn XIV Literi Sen Sti S 1758 1761 1000 ekz Bajki Skovorodi v originali ta v perekladi na suchasnu ukrayinsku movu Tvori Grigoriya Skovorodi v merezhevij biblioteci Vidkrita kniga Grigorij Skovoroda Virshi latinskoyu movoyu pereklad M Zerova Golovne pro filosofiv Grigorij Skovoroda na sajti Kulturnogo centru Novij Akropol V Shinkaruk I Ivano Grigorij Skovoroda Shastya u tvorchosti Grigoriya Skovorodi Grigorij Skovoroda Povna akademichna zbirka tvoriv Za red prof Leonida Ushkalova Harkiv Edmonton Toronto Majdan Vidavnictvo Kanadskogo Institutu Ukrayinskih Studij 2011 1399 s Skovoroda Grigorij Savich Toftul M G Suchasnij slovnik z etiki Zhitomir Vid vo ZhDU im I Franka 2014 416s ISBN 978 966 485 156 2 Muzichnij svit Grigoriya Skovorodi Peredacha Lyudmili Luk yanchenko Litopis Do 298 richchya vid dnya narodzhennya Grigoriya Skovorodi Harkivski bajki chitayezasluzhenij artist Ukrayini Boris Loboda arhiv za 05 12 2020 na UA Radio Kultura MP3 u yakosti 96k Peredacha Lyudmili Luk yanchenko Litopis Do 298 richchya vid dnya narodzhennya Grigoriya Skovorodi Virshi zi zbirki Sad Bozhestvennih pisen chitayezasluzhenij artist Ukrayini Boris Loboda arhiv za 05 12 2020 na UA Radio Kultura MP3 u yakosti 96k Do 300 richchya z dnya narodzhennya Grigoriya Skovorodi CDIAK 3 grudnya 2022 Procitovano 14 sichnya 2023 Cikavi fakti pro Grigoriya Skovorodu Filmografiya Hudozhnij film Grigorij Skovoroda Kinostudiya imeni Oleksandra Dovzhenka 1958 Rezhiser Ivan Kavaleridze Hudozhnij film Grigorij Skovoroda Kinostudiya im O P Dovzhenka 1959 Rezhiser Ivan Kavaleridze na YouTube Dokumentalnij film Vidkrij sebe Ukrayina 1972 Rezhiser Rollan Sergiyenko Operator Oleksandr Koval Tekst chitaye Ivan Mikolajchuk Chastina 1 na YouTube I svit mene ne vpijmav Kinostudiya im O P Dovzhenka VTO Debyut 2004 Rezhiser Yurij Zmorovich Anatolij Kucherenko Avtor scenariyu Igor Lapinskij Operator Denis Chashin na YouTube Telefilm Grigorij Skovoroda iz proyektu Veliki ukrayinci Ukrayina 2008 Rezhiser Oleksij Lyabah Avtori scenariyu Ilarion Pavlyuk Oleksij Bobrovnikov Veduchij Ostap Stupka na YouTube Oleksij Bobrovnikov Veduchij na sajti YouTube Grigorij Skovoroda iz ciklu Oblichchya ukrayinskoyi istoriyi NTK Ukrayini data efiru 13 34 Vivtorok 7 chervnya 2011 r Oficijnij sajt NTKU Dokumentalnij telefilm Tayemnichij Skovoroda NTK Ukrayini 2013 r Avtor i rezhiser filmu Olena Hmirova Data efiru Ponedilok 1 lipnya 2013 13 20 Oficijnij sajt NTKU