Бори́с Іллі́ч Олі́йник (22 жовтня 1935, Зачепилівка, Новосанжирський район, Харківська область, Українська РСР, нині Полтавська область — 30 квітня 2017, Київ, Україна) — український поет, перекладач, комуністичний і державний діяч.
Олійник Борис Ілліч | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Борис Олійник у 2012 | |||||||||||
Народився | 22 жовтня 1935[1][2] Зачепилівка, Новосанжарський район, Харківська область, Українська СРР, СРСР[1] | ||||||||||
Помер | 30 квітня 2017[2] (81 рік) Київ, Україна ·серцева недостатність | ||||||||||
Поховання | Байкове кладовище | ||||||||||
Країна | ![]() ![]() | ||||||||||
Діяльність | Письменник, поет, громадський діяч | ||||||||||
Сфера роботи | поезія[3], політика[3] і журналістика[3] | ||||||||||
Alma mater | ННІ журналістики КНУ ім. Т. Шевченка | ||||||||||
Мова творів | українська | ||||||||||
Жанр | вірш і d | ||||||||||
Членство | СП СРСР, НАН України, ЦК КПРС, ПАРЄ, Національна академія мистецтв України, Верховна Рада України IV скликання і Верховна Рада України III скликання | ||||||||||
Партія | КПРС | ||||||||||
Нагороди |
| ||||||||||
Премії |
Міжнародна премія імені Сковороди (1994) | ||||||||||
Сайт: Інтернет-Представництво | |||||||||||
| |||||||||||
| |||||||||||
|
1-го скликання | |||
позапартійний | грудень 1992 | — | 12.05.1994 |
2-го скликання | |||
КПУ | 12.05.1994 | — | 12.05.1998 |
3-го скликання | |||
КПУ | 12.05.1998 | — | 14.05.2002 |
4-го скликання | |||
КПУ | 14.05.2002 | — | 25.05.2006 |
Кандидат у члени ЦК КПУ в 1981—1990 роках. Член ЦК КПУ в 1990—1991 роках. Член ЦК КПРС у 1990—1991 роках. Народний депутат СРСР (з 1989 по 1991 рік — заступник голови Ради національностей Верховної Ради СРСР). У 1980—1990 депутат Верховної Ради УРСР X, XI скликань, голова Комісії Верховної Ради з питань освіти і культури. Депутат Верховної Ради України 1–4 скликань (1992—2006). Член КПРС з 1961 року.
Дійсний член НАНУ, у 1987—2017 роках перший голова Українського фонду культури. Герой України (2005). Кавалер ордена Свободи (2009), ордена князя Ярослава Мудрого III, IV, V ступеня. Лауреат Державної премії СРСР (1975), премії імені Миколи Островського (1963) та Національної премії імені Тараса Шевченка (1983). Почесний академік Академії мистецтв України. Член правління Національної спілки краєзнавців України (до 2016 р.). Почесний доктор Київського національного університету імені Тараса Шевченка (2009).
У 1991 та 2010—2016 роках (голова Комітету з Національної премії України імені Тараса Шевченка).
Життєпис
Народився 22 жовтня 1935 в селі Зачепилівка, у Новосанжарському районі, Харківської області, УСРР (нині Полтавська область). Друкуватися почав ще в школі. Після закінчення десятилітки в 1953 році вступив на факультет журналістики Київського державного університету імені Тараса Шевченка, який закінчив у 1958 році.
З 1958 року працював літературним працівником, завідувачем відділу республіканської газети «Молодь України». З 1962 по 1973 рік працював у журналі «Зміна» («Ранок»). Пройшов шлях від кореспондента до головного редактора. Був завідувачем відділу, заступником головного редактора журналу «Дніпро» та старшим редактором видавництва «Дніпро». З 1971 по 1974 рік — заступник голови правління Спілки письменників України. З 1974 по 1991 рік — завідувач відділу, член редколегії журналу «Вітчизна». З 1976 по 1991 рік — секретар правління Спілки письменників України та СРСР. Член ЦК КПУ і ЦК КПРС. У 1999 році — голова Комітету з Державних премій України імені Т. Г. Шевченка в галузі літератури, журналістики і мистецтва при Раді Міністрів України.
Одинадцять років очолював парторганізацію Спілки письменників України і пишався тим, що за ці роки ніхто з письменників не був виключений з її лав або посаджений за ґрати.
Володимир Щербицький відстояв Б. Олійника перед КДБ після того, коли вони почали його «пресувати».
Побував майже в усіх гарячих точках міжетнічних конфліктів колишнього Союзу, про що розповів в есе «Два роки в Кремлі» («Князь тьмы»). А також він побував у зоні Югославської трагедії. З перших її днів рішуче виступив — у пресі, у Верховній Раді та Раді Європи — проти ембарго Сербії. Неодноразово бував у «гарячих точках» Боснії і Герцеговини. Після чого написав есе «Хто і з якою метою сатанізує сербів?», що вийшло окремою книгою українською і сербською мовами в Югославії (1996).
Під час перебування в Сербії потрапив під бомбардування натівців[]. Матеріали на захист сербів і чорногорців опублікував в українській, російській і югославській пресі.
Борис Олійник, по суті, зупинив будівництво промвузла в Каневі, що загрожувало усипальниці Т. Г. Шевченка. Ще у Верховній Раді УРСР виступив проти зведення мосту через Хортицю, що й змусило урядовців відкласти реалізацію свого наміру. У 1995 році Борису Олійнику присвоєне звання «Почесний громадянин Канева».[]
Був одним із тих, хто через пресу заблокував будівництво АЕС у Криму і під Чигирином та каналу Дунай — Дніпро, через який би пішов в Україну весь бруд Європи.[]
Саме Олійник вручив від імені інтелігенції України маршалу Язову клопотання про звільнення від військово-політичного училища приміщень Києво-Могилянської академії. Маршал наклав позитивну резолюцію.[]
Один із фундаторів Українського фонду культури (в 1987—1991 роках Українського республіканського відділення Радянського фонду культури), незмінно (з 1987 року і до смерті) очолював його на громадських засадах. Був віцепрезидентом Парламентської Асамблеї Ради Європи. У 2002 році Б. І. Олійнику присвоєно звання «Почесний громадянин міста Києва».
У травні-червні 1986 року одним з перших побував у Чорнобилі, в зоні, звідки вів репортажі на ЦТ СРСР і України. Того ж року виступив зі статтею в «Литературной газете» (Москва), «Випробування Чорнобилем», в якій викрив злочинну діяльність тимчасовців.
На початку липня 1988 року на XIX конференції КПРС у Москві Борис Олійник, зупинившись на сталінському терорі 1937 року, цілком неочікувано для присутніх завершив цю тему так: «А оскільки в нашій республіці гоніння почалися задовго до 1937-го, треба з'ясувати ще й причини голоду 1933-го, який позбавив життя мільйони українців, назвати поіменно тих, із чиєї вини сталася ця трагедія». Тобто саме він першим на державному рівні 1988 року в Кремлівському Палаці сказав про Голодомор в Україні, запропонувавши створити «Білу книгу» про чорні діла 1932—1933 років.[]
З 1980 по 1991 рік обирався депутатом Верховної Ради УРСР 10-го і 11-го скликань, голова Комісії Верховної Ради з питань освіти і культури. У 1981 році нагородження ювілейною медаллю Всесвітньої Ради Миру. З 1989 по 1991 рік — заступник голови Ради Національностей Верховної Ради СРСР, з грудня 1990 по 1991 рік — голова Комісії із зв'язків Верховної Ради СРСР із громадськістю.
З 1992 по 1994 рік — народний депутат Верховної Ради України 12-го (1-го) скликання. Провідний науковий співробітник Інституту національних відносин і політології НАН України. З 1994 по 1998 рік — народний депутат Верховної Ради України 2-го скликання. З 1995 по 2006 рік Голова Постійної делегації Верховної Ради України у Парламентській Асамблеї Ради Європи. З 1996 по 2006 рік віцепрезидент Парламентської Асамблеї Ради Європи.
З 1998 по 2002 рік народний депутат Верховної Ради України 3-го скликання. Голова Комітету Верховної Ради України у закордонних справах і зв'язках з СНД. З 2002 по 2006 — обраний народним депутатом Верховної Ради України 4-го скликання. Входив до складу фракції Комуністичної партії України.
У 1987 році обраний дійсним членом Міжнародної слов'янської академії. З 1990 року дійсний член Національної академії наук України. З 1992 року обраний академіком Української екологічної академії наук. Голова Українського фонду культури, співголова Форуму слов'янських народів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TWk4eU5DOGxSREFsT1VNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRreEpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd4SlVRd0pVSXdYeVZFTUNVNVJTVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ09TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUM1cWNHY3ZNalkzY0hndEpVUXdKVGxESlVRd0pVSkZKVVF3SlVJekpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkNKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1U1TVNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VVbFJEQWxRa0lsUkRFbE9UWWxSREFsUWprbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtFbFJEQWxRakF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Помер 30 квітня 2017 року о 11 годині 45 хвилин на 82-му році життя після важкої і тривалої хвороби у Національному Інституті хірургії та трансплантології ім. О. О. Шалімова НАМН України. Президент України висловив офіційне співчуття родині та близьким поета-академіка.
Похований 3 травня 2017 року на Байковому кладовищі на ділянці № 52 (50°25′18″ пн. ш. 30°30′26″ сх. д. / 50.421750° пн. ш. 30.507389° сх. д.).
Інциденти
За словами Віталія Коротича, для усунення Павла Загребельного з посади керівника Спілки письменників у 1986 році доклав багато зусиль, зокрема шляхом написання доносів
Творча спадщина
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV4TDBOMWJIUjFjbVZmWVc1a1gyeHBabVVsTWtOZk1UWXRNakF4Tnk1d1pHWXZjR0ZuWlRFdE1UY3djSGd0UTNWc2RIVnlaVjloYm1SZmJHbG1aU1V5UTE4eE5pMHlNREUzTG5Ca1ppNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Борис Олійник — автор понад 40 книг, віршів, есе, статей, які друкувалися в Україні, в усіх республіках СРСР, перекладались російською, чеською, словацькою, польською, сербською, румунською, італійською та іншими мовами. Лауреат всеюгославської премії «Лицарське перо». Друкуватись почав ще в школі. Перший вірш опубліковано в 1948 році. Перша збірка його лірики — «Б'ють у крицю ковалі» (1962) — книга про повоєнні часи, про пережите особисто та про пережите народом. Творчий доробок поета нині — понад сорок книг. Найвідомішими вважаються «Вибір» (1965), «Коло» (1968), «Стою на землі» (1973), «Заклинання вогню» (1978), «Сива ластівка» (1979), «У дзеркалі слова» (1981), «Поворотний круг» (1989), «Таємна вечеря» (2000), поема «Сім» (1988).
Після неодноразового перебування на фронтах Боснії-Герцеговини написав есе «Хто і з якою метою сатанізує сербів?», яке було надруковане в Югославії окремою книгою українською і сербською мовами. Коли розпочались бомбардування, прибув до Югославії. Написав есе «Хто наступний?».
Політичні погляди
Навіть після проголошення незалежності України проповідував прокомуністичні імперські погляди, ідею «братерства українського і російського народів». У 2015 році дав скандальне інтерв'ю колись популярній російській «Литературной газете», яка не приховує свого українофобства. У цьому інтерв'ю Олійник вихваляв комуністичне минуле, критикував політику незалежної України, не визнав провини Росії в анексії Криму та агресії проти України на Донбасі.
Співавторство плану Даллеса
Цей розділ потребує доповнення. |
Б.Олейник, збірник есеїв «Князь тьмы» — в радянському російськомовному журналі «Молода гвардія» № 7, липень 1993. Окреме видання: Журнал «Роман-газета, Москва, 1993, № 4 (1202)
Відзнаки і нагороди
- Звання Герой України з врученням ордена Держави (21 жовтня 2005) — за самовіддане служіння Україні на літературній і державницькій ниві, визначний внесок у збереження національної духовної культури, вагому особисту роль у піднесенні міжнародного авторитету України
- Орден Свободи (16 січня 2009) — за вагомий особистий внесок у справу консолідації українського суспільства, розбудову демократичної, соціальної і правової держави та з нагоди Дня Соборності України
- Орден князя Ярослава Мудрого
- III ст. (11 квітня 2012) — за вагомий особистий внесок у розвиток вітчизняної культури, збереження культурно-мистецької спадщини українського народу, багаторічну сумлінну працю
- IV ст. (21 серпня 1999) — за самовіддану працю, визначні особисті заслуги в державному будівництві, соціально-економічному, науково-технічному і культурному розвитку України та з нагоди 8-ї річниці незалежності України
- V ст. (17 жовтня 1995) — за визначні особисті заслуги перед українською державою в розвитку культури, багаторічну громадську діяльність
- Відзнака Президента України — ювілейна медаль «25 років незалежності України» (19 серпня 2016) — за значні особисті заслуги у становленні незалежної України, утвердженні її суверенітету та зміцненні міжнародного авторитету, вагомий внесок у державне будівництво, соціально-економічний, культурно-освітній розвиток, активну громадсько-політичну діяльність, сумлінне та бездоганне служіння Українському народу
- Ордени Жовтневої Революції, Трудового Червоного Прапора, Дружби народів
- Лауреат Державної премії СРСР (1975 р.), Державної премії України ім. Т. Г. Шевченка (1983 р.)
- Почесна грамота Кабінету Міністрів України (12 квітня 2002) — за значний особистий внесок у розвиток національної культури, багаторічну сумлінну працю і високий професіоналізм
- У 1957 став переможцем Всеукраїнського поетичного конкурсу.
- 15 жовтня 2009 удостоєний звання «Почесний доктор Київського національного університету імені Тараса Шевченка».
- 30 січня 2012 Національною Академією наук України висунений кандидатом на здобуття «Нобелівської премії».
- Лауреат премії імені М. Островського (1963 р.);
- премії імені В. І. Вернадського Фонду «Україна — XX століття».
- міжнародних премій:
- імені Сковороди (1994 р.);
- «Дружба» (1997 р.);
- усеюгославської премії «Лицарське перо» (1998 р.);
- міжнародної премії імені Давида Гурамішвілі (1999 р.);
- міжнародної премії імені Шолохова (2001 р.);
Основні видання творів
- Вибрані твори: в 6 т. — К. : Просвіта, 2007.
- Вибрані твори: в 2 т. — К. : Дніпро, 1985. Т. 1 : Лірика. — 269 с. — . Т. 2 : Цикли та поеми. — 245 с. — .
- Біла мелодія. — К.: Укр. письменник, 1999. — 110 с. — .
- Б'ють у крицю ковалі. — К. : Молодь, 1962. — 71 с.
- Вибір. — К. : Рад. письменник, 1965. — 95 с.
- Відлуння. — К. : Рад. письменник, 1970. — 111 с.
- Відступник, або Два роки в Кремлі. — Ужгород: Карпати: Вид. фірма «Орбіта», 1993. — 150 с. — .
- Гора. — К. : Молодь, 1975. — 94 с.
- Двадцятий вал. — К. : Молодь, 1964. — 103 с.
- Дума про місто. — К. : Молодь, 1992. — 47 с.
- За Північним Дінцем. — К. : Молодь, 1959. — 80 с.
- Заклинання вогню. — К. : Молодь, 1978. — 95 с.
- Знак. — К.: УАІД «Рада», 2003. — 197 с.
- Істина. — К. : Дніпро, 1976. — 390 с.
- Князь тьми: відкритий лист Михайлу Горбачову. — К. : Пульсари, 2008. — 126 с. — .
- Коло. — К. : Рад. письменник, 1968. — 103 с.
- Кредо. — К. : Дніпро, 1978. — 75 с.
- Криниці моралі та духовна посуха: ст., виступи, публіцист, роздуми, інтерв'ю. — К. : Рад. письменник, 1990. — 278 с. — .
- Міра. — К. : Рад. письменник, 1984. — 83 с.
- На лінії тиші. — К. : Дніпро, 1972. — 271 с.
- Основи. — К., 2005. — 453 с.
- Пісня про матір. — К. : Ред. журн. «Дніпро», 2004. — 189 с.
- Планета Поезія. — К. : Дніпро, 1983. — 190 с.
- Поворотний круг. — К. : Молодь, 1989. — 93 с.
- Поезії. — К. : Молодь, 1966. — 195 с.
- Поеми. — К. : Дніпро, 1983. — 183 с.
- Рух. — К. : Рад. письменник, 1973. — 71 с.
- Сива ластівка. — 3-тє вид., доповн. — К. : Веселка, 1995. — 126 с.
- Сім. — К. : Рад. письменник, 1988. — 91 с.
- Стою на землі. — К. : Криниця, 2003. — 696 с.
- Таємна вечеря. — К. : Парламент, вид-во, 2000. — 142 с. — .
- Трубить Трубіж. — К. : Оріяни, 1998. — 215 с. — .
- У дзеркалі слова. — К. : Молодь, 1981. — 78 с.
- У замкненому колі. Із окупаційного зошита. — К. : Оріяни, 2007. — 127 с.
- Шлях. — К. : Наук, думка, 1995. — 426 с.
Видання творів у перекладах російською мовою
- Избранное. — М. : Худож. лит., 1985. — 367 с.
Примітки
- Олейник Борис Ильич // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1969.
- The Fine Art Archive — 2003.
- Czech National Authority Database
- Члени правління Національної спілки краєзнавців України на сайті НСКУ
- Указ Президента України № 752/2010 від 5 липня 2010 року «Про призначення Б. Олійника головою Комітету з Національної премії України імені Тараса Шевченка»
- Якубець О. В. Щербицький та ідеологія: до питання щодо причин «маланчуківщини» [ 14 березня 2016 у Wayback Machine.] // Український історичний журнал. — К. — 2014. — № 5 (518) (вер.-жовт.). — С. 123. — ISSN 0130-5247.
- Олійник Борис Ілліч
- День. — 2017. — 30 квітня.
- . Архів оригіналу за 30 квітня 2017. Процитовано 30 квітня 2017.
- Пішов з життя відомий український поет Борис Олійник. ukranews.com. Українські новини. 30 квітня 2017.
- Президент висловив співчуття рідним та близьким Бориса Олійника у зв'язку з його смертю /Сайт Президента України, 30.04.2017/
- . Архів оригіналу за 3 травня 2017. Процитовано 1 травня 2017.
- Яворівський виділив на похорон Загребельного тисячу гривень
- . Експрес - онлайн. Архів оригіналу за 19 березня 2018. Процитовано 18 березня 2018.
- Опубліковано останнє інтерв'ю Бориса Олійника // , 1 Травня 2017, 07:30
- Борис Олійник. Останнє інтерв'ю: Путін воює за свій народ, а ми повинні воювати за свій // , 30 Квітня 2017, 21:10
- Людина на тлі Часу / 22 жовтня Борису Олійнику — 80! // Роман Гривінський, day.kyiv.ua, 22 жовтня 2015, 12:37
- «Я — передовсім українець» / Борис Олійник про потребу морального очищення // Ігор Сюндюков, day.kyiv.ua, 7 травня 2008, 00:00
- Поет-комуніст Борис Олійник винними у війні вважає українців // ВОЛЯ НАРОДУ_ громадсько-політичний портал, 31 жовтня 2015
- Сучасні перевидання:
- Борис Ильич Олейник: Неизвестный Горбачев. Князь тьмы. — Москва, Эксмо Алгоритм, 2011.
- Борис Ильич Олейник: Князь тьмы: Два года в Кремле. — Москва, «Палея», 1992. (ISBN-13: 9785860202238
- Указ Президента України від 21 жовтня 2005 року № 1503/2005 «Про присвоєння Б. Олійнику звання Герой України»
- Указ Президента України від 16 січня 2009 року № 26/2009 «Про відзначення державними нагородами України»
- Указ Президента України від 11 квітня 2012 року № 254/2012 «Про відзначення державними нагородами України активістів Українського фонду культури»
- Указ Президента України від 21 серпня 1999 року № 1051/99 «Про відзначення нагородами України з нагоди 8-ї річниці незалежності України»
- Указ Президента України від 17 жовтня 1995 року № 957/95 «Про нагородження відзнакою Президента України "Орден князя Ярослава Мудрого"»
- Указ Президента України від 19 серпня 2016 року № 336/2016 «Про нагородження відзнакою Президента України — ювілейною медаллю «25 років незалежності України»»
- Постанова КМУ від 12 квітня 2002 р. № 508 «Про нагородження Почесною грамотою Кабінету Міністрів України»
- http://www.univ.kiev.ua/ua/news/1725/
- http://tyzhden.ua/News/40833/
Твори Бориса Олійника
- http://www.poetryclub.com.ua/metrs.php?id=53&type=tvorch
- http://www.poemhunter.com/borys-oliynyk/ (англ. переклад)
- Борис Олійник. Ринг (аудіо)
Роботи Бориса Олійника
- «Духовна атмосфера в нашому суспільстві надто розріджена» (Діалог з Тетяною Поліщук 3 листопада 2000 р.)
- (Діалог з Катериною Константиновою та Олегом Вергелісом)
- «Світ — за межами нашого болю» (Діалог з Наталією Трофімовою)
Про Бориса Олійника
Посилання
- Олійник Борис Ілліч // Шевченківська енциклопедія: — Т.4:М—Па : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський.. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2013. — С. 701.
- Некролог на сайті Національної академії наук України[недоступне посилання з квітня 2019]
- Некролог на Сайті Комітету національної премії імені Т.Шевченка
- Секретар РНБО України Олександр Турчинов висловив співчуття рідним і близьким Бориса Олійника у зв'язку з його смертю /Сайт Ради національної безпеки та оборони України/
- Довідник «Хто є хто в Україні», видавництво «К. І.С»
- Олійник Борис Ілліч
- Олійник Борис Ілліч. Дружній шарж
- (Рудаков Микола Іванович.)Автографи майстрів. — К. : Міжнародний доброчиний фонд «Українська хата», 2005. — 128 с.: фотогр.,с.63-64.-
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz takim prizvishem Olijnik Bori s Illi ch Oli jnik 22 zhovtnya 1935 Zachepilivka Novosanzhirskij rajon Harkivska oblast Ukrayinska RSR nini Poltavska oblast 30 kvitnya 2017 Kiyiv Ukrayina ukrayinskij poet perekladach komunistichnij i derzhavnij diyach Olijnik Boris IllichBoris Olijnik u 2012Narodivsya 22 zhovtnya 1935 1935 10 22 1 2 Zachepilivka Novosanzharskij rajon Harkivska oblast Ukrayinska SRR SRSR 1 Pomer 30 kvitnya 2017 2017 04 30 2 81 rik Kiyiv Ukrayina serceva nedostatnistPohovannya Bajkove kladovisheKrayina SRSR UkrayinaDiyalnist Pismennik poet gromadskij diyachSfera roboti poeziya 3 politika 3 i zhurnalistika 3 Alma mater NNI zhurnalistiki KNU im T ShevchenkaMova tvoriv ukrayinskaZhanr virsh i dChlenstvo SP SRSR NAN Ukrayini CK KPRS PARYe Nacionalna akademiya mistectv Ukrayini Verhovna Rada Ukrayini IV sklikannya i Verhovna Rada Ukrayini III sklikannyaPartiya KPRSNagorodi Orden Knyazya Yaroslava Mudrogo III stupenyaOrden Knyazya Yaroslava Mudrogo IV stupenya Orden Knyazya Yaroslava Mudrogo V stupenyaYuvilejna medal 25 rokiv nezalezhnosti Ukrayini Pochesna gramota Kabinetu Ministriv UkrayiniPremiyi Mizhnarodna premiya imeni Skovorodi 1994 Mizhnarodna premiya Druzhba 1997 Useyugoslavska premiya Licarske pero 1998 Mizhnarodna premiya imeni Davida Guramishvili 1999 Mizhnarodna premiya imeni Sholohova 2001 Premiya imeni V I Vernadskogo Fondu Ukrayina XX stolittya Sajt Internet Predstavnictvo Olijnik Boris Illich u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Narodnij deputat Ukrayini 1 go sklikannya pozapartijnij gruden 1992 12 05 1994 2 go sklikannya KPU 12 05 1994 12 05 1998 3 go sklikannya KPU 12 05 1998 14 05 2002 4 go sklikannya KPU 14 05 2002 25 05 2006 Kandidat u chleni CK KPU v 1981 1990 rokah Chlen CK KPU v 1990 1991 rokah Chlen CK KPRS u 1990 1991 rokah Narodnij deputat SRSR z 1989 po 1991 rik zastupnik golovi Radi nacionalnostej Verhovnoyi Radi SRSR U 1980 1990 deputat Verhovnoyi Radi URSR X XI sklikan golova Komisiyi Verhovnoyi Radi z pitan osviti i kulturi Deputat Verhovnoyi Radi Ukrayini 1 4 sklikan 1992 2006 Chlen KPRS z 1961 roku Dijsnij chlen NANU u 1987 2017 rokah pershij golova Ukrayinskogo fondu kulturi Geroj Ukrayini 2005 Kavaler ordena Svobodi 2009 ordena knyazya Yaroslava Mudrogo III IV V stupenya Laureat Derzhavnoyi premiyi SRSR 1975 premiyi imeni Mikoli Ostrovskogo 1963 ta Nacionalnoyi premiyi imeni Tarasa Shevchenka 1983 Pochesnij akademik Akademiyi mistectv Ukrayini Chlen pravlinnya Nacionalnoyi spilki krayeznavciv Ukrayini do 2016 r Pochesnij doktor Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka 2009 U 1991 ta 2010 2016 rokah golova Komitetu z Nacionalnoyi premiyi Ukrayini imeni Tarasa Shevchenka ZhittyepisNarodivsya 22 zhovtnya 1935 v seli Zachepilivka u Novosanzharskomu rajoni Harkivskoyi oblasti USRR nini Poltavska oblast Drukuvatisya pochav she v shkoli Pislya zakinchennya desyatilitki v 1953 roci vstupiv na fakultet zhurnalistiki Kiyivskogo derzhavnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka yakij zakinchiv u 1958 roci Z 1958 roku pracyuvav literaturnim pracivnikom zaviduvachem viddilu respublikanskoyi gazeti Molod Ukrayini Z 1962 po 1973 rik pracyuvav u zhurnali Zmina Ranok Projshov shlyah vid korespondenta do golovnogo redaktora Buv zaviduvachem viddilu zastupnikom golovnogo redaktora zhurnalu Dnipro ta starshim redaktorom vidavnictva Dnipro Z 1971 po 1974 rik zastupnik golovi pravlinnya Spilki pismennikiv Ukrayini Z 1974 po 1991 rik zaviduvach viddilu chlen redkolegiyi zhurnalu Vitchizna Z 1976 po 1991 rik sekretar pravlinnya Spilki pismennikiv Ukrayini ta SRSR Chlen CK KPU i CK KPRS U 1999 roci golova Komitetu z Derzhavnih premij Ukrayini imeni T G Shevchenka v galuzi literaturi zhurnalistiki i mistectva pri Radi Ministriv Ukrayini Odinadcyat rokiv ocholyuvav partorganizaciyu Spilki pismennikiv Ukrayini i pishavsya tim sho za ci roki nihto z pismennikiv ne buv viklyuchenij z yiyi lav abo posadzhenij za grati Volodimir Sherbickij vidstoyav B Olijnika pered KDB pislya togo koli voni pochali jogo presuvati Pobuvav majzhe v usih garyachih tochkah mizhetnichnih konfliktiv kolishnogo Soyuzu pro sho rozpoviv v ese Dva roki v Kremli Knyaz tmy A takozh vin pobuvav u zoni Yugoslavskoyi tragediyi Z pershih yiyi dniv rishuche vistupiv u presi u Verhovnij Radi ta Radi Yevropi proti embargo Serbiyi Neodnorazovo buvav u garyachih tochkah Bosniyi i Gercegovini Pislya chogo napisav ese Hto i z yakoyu metoyu satanizuye serbiv sho vijshlo okremoyu knigoyu ukrayinskoyu i serbskoyu movami v Yugoslaviyi 1996 Pid chas perebuvannya v Serbiyi potrapiv pid bombarduvannya nativciv proyasniti Materiali na zahist serbiv i chornogorciv opublikuvav v ukrayinskij rosijskij i yugoslavskij presi Boris Olijnik po suti zupiniv budivnictvo promvuzla v Kanevi sho zagrozhuvalo usipalnici T G Shevchenka She u Verhovnij Radi URSR vistupiv proti zvedennya mostu cherez Horticyu sho j zmusilo uryadovciv vidklasti realizaciyu svogo namiru U 1995 roci Borisu Olijniku prisvoyene zvannya Pochesnij gromadyanin Kaneva dzherelo Buv odnim iz tih hto cherez presu zablokuvav budivnictvo AES u Krimu i pid Chigirinom ta kanalu Dunaj Dnipro cherez yakij bi pishov v Ukrayinu ves brud Yevropi dzherelo Same Olijnik vruchiv vid imeni inteligenciyi Ukrayini marshalu Yazovu klopotannya pro zvilnennya vid vijskovo politichnogo uchilisha primishen Kiyevo Mogilyanskoyi akademiyi Marshal naklav pozitivnu rezolyuciyu dzherelo Odin iz fundatoriv Ukrayinskogo fondu kulturi v 1987 1991 rokah Ukrayinskogo respublikanskogo viddilennya Radyanskogo fondu kulturi nezminno z 1987 roku i do smerti ocholyuvav jogo na gromadskih zasadah Buv viceprezidentom Parlamentskoyi Asambleyi Radi Yevropi U 2002 roci B I Olijniku prisvoyeno zvannya Pochesnij gromadyanin mista Kiyeva U travni chervni 1986 roku odnim z pershih pobuvav u Chornobili v zoni zvidki viv reportazhi na CT SRSR i Ukrayini Togo zh roku vistupiv zi statteyu v Literaturnoj gazete Moskva Viprobuvannya Chornobilem v yakij vikriv zlochinnu diyalnist timchasovciv Na pochatku lipnya 1988 roku na XIX konferenciyi KPRS u Moskvi Boris Olijnik zupinivshis na stalinskomu terori 1937 roku cilkom neochikuvano dlya prisutnih zavershiv cyu temu tak A oskilki v nashij respublici goninnya pochalisya zadovgo do 1937 go treba z yasuvati she j prichini golodu 1933 go yakij pozbaviv zhittya miljoni ukrayinciv nazvati poimenno tih iz chiyeyi vini stalasya cya tragediya Tobto same vin pershim na derzhavnomu rivni 1988 roku v Kremlivskomu Palaci skazav pro Golodomor v Ukrayini zaproponuvavshi stvoriti Bilu knigu pro chorni dila 1932 1933 rokiv dzherelo Z 1980 po 1991 rik obiravsya deputatom Verhovnoyi Radi URSR 10 go i 11 go sklikan golova Komisiyi Verhovnoyi Radi z pitan osviti i kulturi U 1981 roci nagorodzhennya yuvilejnoyu medallyu Vsesvitnoyi Radi Miru Z 1989 po 1991 rik zastupnik golovi Radi Nacionalnostej Verhovnoyi Radi SRSR z grudnya 1990 po 1991 rik golova Komisiyi iz zv yazkiv Verhovnoyi Radi SRSR iz gromadskistyu Z 1992 po 1994 rik narodnij deputat Verhovnoyi Radi Ukrayini 12 go 1 go sklikannya Providnij naukovij spivrobitnik Institutu nacionalnih vidnosin i politologiyi NAN Ukrayini Z 1994 po 1998 rik narodnij deputat Verhovnoyi Radi Ukrayini 2 go sklikannya Z 1995 po 2006 rik Golova Postijnoyi delegaciyi Verhovnoyi Radi Ukrayini u Parlamentskij Asambleyi Radi Yevropi Z 1996 po 2006 rik viceprezident Parlamentskoyi Asambleyi Radi Yevropi Z 1998 po 2002 rik narodnij deputat Verhovnoyi Radi Ukrayini 3 go sklikannya Golova Komitetu Verhovnoyi Radi Ukrayini u zakordonnih spravah i zv yazkah z SND Z 2002 po 2006 obranij narodnim deputatom Verhovnoyi Radi Ukrayini 4 go sklikannya Vhodiv do skladu frakciyi Komunistichnoyi partiyi Ukrayini U 1987 roci obranij dijsnim chlenom Mizhnarodnoyi slov yanskoyi akademiyi Z 1990 roku dijsnij chlen Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini Z 1992 roku obranij akademikom Ukrayinskoyi ekologichnoyi akademiyi nauk Golova Ukrayinskogo fondu kulturi spivgolova Forumu slov yanskih narodiv Mogila Borisa Olijnika Pomer 30 kvitnya 2017 roku o 11 godini 45 hvilin na 82 mu roci zhittya pislya vazhkoyi i trivaloyi hvorobi u Nacionalnomu Instituti hirurgiyi ta transplantologiyi im O O Shalimova NAMN Ukrayini Prezident Ukrayini visloviv oficijne spivchuttya rodini ta blizkim poeta akademika Pohovanij 3 travnya 2017 roku na Bajkovomu kladovishi na dilyanci 52 50 25 18 pn sh 30 30 26 sh d 50 421750 pn sh 30 507389 sh d 50 421750 30 507389 IncidentiZa slovami Vitaliya Koroticha dlya usunennya Pavla Zagrebelnogo z posadi kerivnika Spilki pismennikiv u 1986 roci doklav bagato zusil zokrema shlyahom napisannya donosivTvorcha spadshinaGazeta Kultura i zhittya z ostannim prizhittyevim interv yu Borisa Olijnika Boris Olijnik avtor ponad 40 knig virshiv ese statej yaki drukuvalisya v Ukrayini v usih respublikah SRSR perekladalis rosijskoyu cheskoyu slovackoyu polskoyu serbskoyu rumunskoyu italijskoyu ta inshimi movami Laureat vseyugoslavskoyi premiyi Licarske pero Drukuvatis pochav she v shkoli Pershij virsh opublikovano v 1948 roci Persha zbirka jogo liriki B yut u kricyu kovali 1962 kniga pro povoyenni chasi pro perezhite osobisto ta pro perezhite narodom Tvorchij dorobok poeta nini ponad sorok knig Najvidomishimi vvazhayutsya Vibir 1965 Kolo 1968 Stoyu na zemli 1973 Zaklinannya vognyu 1978 Siva lastivka 1979 U dzerkali slova 1981 Povorotnij krug 1989 Tayemna vecherya 2000 poema Sim 1988 Pislya neodnorazovogo perebuvannya na frontah Bosniyi Gercegovini napisav ese Hto i z yakoyu metoyu satanizuye serbiv yake bulo nadrukovane v Yugoslaviyi okremoyu knigoyu ukrayinskoyu i serbskoyu movami Koli rozpochalis bombarduvannya pribuv do Yugoslaviyi Napisav ese Hto nastupnij Politichni poglyadiNavit pislya progoloshennya nezalezhnosti Ukrayini propoviduvav prokomunistichni imperski poglyadi ideyu braterstva ukrayinskogo i rosijskogo narodiv U 2015 roci dav skandalne interv yu kolis populyarnij rosijskij Literaturnoj gazete yaka ne prihovuye svogo ukrayinofobstva U comu interv yu Olijnik vihvalyav komunistichne minule kritikuvav politiku nezalezhnoyi Ukrayini ne viznav provini Rosiyi v aneksiyi Krimu ta agresiyi proti Ukrayini na Donbasi Spivavtorstvo planu DallesaCej rozdil potrebuye dopovnennya B Olejnik zbirnik eseyiv Knyaz tmy v radyanskomu rosijskomovnomu zhurnali Moloda gvardiya 7 lipen 1993 Okreme vidannya Zhurnal Roman gazeta Moskva 1993 4 1202 Vidznaki i nagorodiZvannya Geroj Ukrayini z vruchennyam ordena Derzhavi 21 zhovtnya 2005 za samoviddane sluzhinnya Ukrayini na literaturnij i derzhavnickij nivi viznachnij vnesok u zberezhennya nacionalnoyi duhovnoyi kulturi vagomu osobistu rol u pidnesenni mizhnarodnogo avtoritetu Ukrayini Orden Svobodi 16 sichnya 2009 za vagomij osobistij vnesok u spravu konsolidaciyi ukrayinskogo suspilstva rozbudovu demokratichnoyi socialnoyi i pravovoyi derzhavi ta z nagodi Dnya Sobornosti Ukrayini Orden knyazya Yaroslava Mudrogo III st 11 kvitnya 2012 za vagomij osobistij vnesok u rozvitok vitchiznyanoyi kulturi zberezhennya kulturno misteckoyi spadshini ukrayinskogo narodu bagatorichnu sumlinnu pracyu IV st 21 serpnya 1999 za samoviddanu pracyu viznachni osobisti zaslugi v derzhavnomu budivnictvi socialno ekonomichnomu naukovo tehnichnomu i kulturnomu rozvitku Ukrayini ta z nagodi 8 yi richnici nezalezhnosti Ukrayini V st 17 zhovtnya 1995 za viznachni osobisti zaslugi pered ukrayinskoyu derzhavoyu v rozvitku kulturi bagatorichnu gromadsku diyalnist Vidznaka Prezidenta Ukrayini yuvilejna medal 25 rokiv nezalezhnosti Ukrayini 19 serpnya 2016 za znachni osobisti zaslugi u stanovlenni nezalezhnoyi Ukrayini utverdzhenni yiyi suverenitetu ta zmicnenni mizhnarodnogo avtoritetu vagomij vnesok u derzhavne budivnictvo socialno ekonomichnij kulturno osvitnij rozvitok aktivnu gromadsko politichnu diyalnist sumlinne ta bezdoganne sluzhinnya Ukrayinskomu narodu Ordeni Zhovtnevoyi Revolyuciyi Trudovogo Chervonogo Prapora Druzhbi narodiv Laureat Derzhavnoyi premiyi SRSR 1975 r Derzhavnoyi premiyi Ukrayini im T G Shevchenka 1983 r Pochesna gramota Kabinetu Ministriv Ukrayini 12 kvitnya 2002 za znachnij osobistij vnesok u rozvitok nacionalnoyi kulturi bagatorichnu sumlinnu pracyu i visokij profesionalizm U 1957 stav peremozhcem Vseukrayinskogo poetichnogo konkursu 15 zhovtnya 2009 udostoyenij zvannya Pochesnij doktor Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka 30 sichnya 2012 Nacionalnoyu Akademiyeyu nauk Ukrayini visunenij kandidatom na zdobuttya Nobelivskoyi premiyi Laureat premiyi imeni M Ostrovskogo 1963 r premiyi imeni V I Vernadskogo Fondu Ukrayina XX stolittya mizhnarodnih premij imeni Skovorodi 1994 r Druzhba 1997 r useyugoslavskoyi premiyi Licarske pero 1998 r mizhnarodnoyi premiyi imeni Davida Guramishvili 1999 r mizhnarodnoyi premiyi imeni Sholohova 2001 r Osnovni vidannya tvorivVibrani tvori v 6 t K Prosvita 2007 Vibrani tvori v 2 t K Dnipro 1985 T 1 Lirika 269 s ISBN 966 74 92 30 3 T 2 Cikli ta poemi 245 s ISBN 966 7492 33 8 Bila melodiya K Ukr pismennik 1999 110 s ISBN 966 579 043 9 B yut u kricyu kovali K Molod 1962 71 s Vibir K Rad pismennik 1965 95 s Vidlunnya K Rad pismennik 1970 111 s Vidstupnik abo Dva roki v Kremli Uzhgorod Karpati Vid firma Orbita 1993 150 s ISBN 5 7757 06 06 4 Gora K Molod 1975 94 s Dvadcyatij val K Molod 1964 103 s Duma pro misto K Molod 1992 47 s Za Pivnichnim Dincem K Molod 1959 80 s Zaklinannya vognyu K Molod 1978 95 s Znak K UAID Rada 2003 197 s Istina K Dnipro 1976 390 s Knyaz tmi vidkritij list Mihajlu Gorbachovu K Pulsari 2008 126 s ISBN 978 966 8767 87 6 Kolo K Rad pismennik 1968 103 s Kredo K Dnipro 1978 75 s Krinici morali ta duhovna posuha st vistupi publicist rozdumi interv yu K Rad pismennik 1990 278 s ISBN 5 333 00628 8 Mira K Rad pismennik 1984 83 s Na liniyi tishi K Dnipro 1972 271 s Osnovi K 2005 453 s Pisnya pro matir K Red zhurn Dnipro 2004 189 s Planeta Poeziya K Dnipro 1983 190 s Povorotnij krug K Molod 1989 93 s Poeziyi K Molod 1966 195 s Poemi K Dnipro 1983 183 s Ruh K Rad pismennik 1973 71 s Siva lastivka 3 tye vid dopovn K Veselka 1995 126 s Sim K Rad pismennik 1988 91 s Stoyu na zemli K Krinicya 2003 696 s Tayemna vecherya K Parlament vid vo 2000 142 s ISBN 966 611 077 6 Trubit Trubizh K Oriyani 1998 215 s ISBN 966 7373 12 6 U dzerkali slova K Molod 1981 78 s U zamknenomu koli Iz okupacijnogo zoshita K Oriyani 2007 127 s Shlyah K Nauk dumka 1995 426 s Vidannya tvoriv u perekladah rosijskoyu movoyu Izbrannoe M Hudozh lit 1985 367 s PrimitkiOlejnik Boris Ilich Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1969 d Track Q649d Track Q17378135 The Fine Art Archive 2003 d Track Q10855166 Czech National Authority Database d Track Q13550863 Chleni pravlinnya Nacionalnoyi spilki krayeznavciv Ukrayini na sajti NSKU Ukaz Prezidenta Ukrayini 752 2010 vid 5 lipnya 2010 roku Pro priznachennya B Olijnika golovoyu Komitetu z Nacionalnoyi premiyi Ukrayini imeni Tarasa Shevchenka Yakubec O V Sherbickij ta ideologiya do pitannya shodo prichin malanchukivshini 14 bereznya 2016 u Wayback Machine Ukrayinskij istorichnij zhurnal K 2014 5 518 ver zhovt S 123 ISSN 0130 5247 Olijnik Boris Illich Den 2017 30 kvitnya Arhiv originalu za 30 kvitnya 2017 Procitovano 30 kvitnya 2017 Pishov z zhittya vidomij ukrayinskij poet Boris Olijnik ukranews com Ukrayinski novini 30 kvitnya 2017 Prezident visloviv spivchuttya ridnim ta blizkim Borisa Olijnika u zv yazku z jogo smertyu Sajt Prezidenta Ukrayini 30 04 2017 Arhiv originalu za 3 travnya 2017 Procitovano 1 travnya 2017 Yavorivskij vidiliv na pohoron Zagrebelnogo tisyachu griven Ekspres onlajn Arhiv originalu za 19 bereznya 2018 Procitovano 18 bereznya 2018 Opublikovano ostannye interv yu Borisa Olijnika 1 Travnya 2017 07 30 Boris Olijnik Ostannye interv yu Putin voyuye za svij narod a mi povinni voyuvati za svij 30 Kvitnya 2017 21 10 Lyudina na tli Chasu 22 zhovtnya Borisu Olijniku 80 Roman Grivinskij day kyiv ua 22 zhovtnya 2015 12 37 Ya peredovsim ukrayinec Boris Olijnik pro potrebu moralnogo ochishennya Igor Syundyukov day kyiv ua 7 travnya 2008 00 00 Poet komunist Boris Olijnik vinnimi u vijni vvazhaye ukrayinciv VOLYa NARODU gromadsko politichnij portal 31 zhovtnya 2015 Suchasni perevidannya Boris Ilich Olejnik Neizvestnyj Gorbachev Knyaz tmy Moskva Eksmo Algoritm 2011 ISBN 978 5 699 47954 2 Boris Ilich Olejnik Knyaz tmy Dva goda v Kremle Moskva Paleya 1992 ISBN 5860202237 ISBN 13 9785860202238 Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 21 zhovtnya 2005 roku 1503 2005 Pro prisvoyennya B Olijniku zvannya Geroj Ukrayini Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 16 sichnya 2009 roku 26 2009 Pro vidznachennya derzhavnimi nagorodami Ukrayini Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 11 kvitnya 2012 roku 254 2012 Pro vidznachennya derzhavnimi nagorodami Ukrayini aktivistiv Ukrayinskogo fondu kulturi Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 21 serpnya 1999 roku 1051 99 Pro vidznachennya nagorodami Ukrayini z nagodi 8 yi richnici nezalezhnosti Ukrayini Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 17 zhovtnya 1995 roku 957 95 Pro nagorodzhennya vidznakoyu Prezidenta Ukrayini Orden knyazya Yaroslava Mudrogo Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 19 serpnya 2016 roku 336 2016 Pro nagorodzhennya vidznakoyu Prezidenta Ukrayini yuvilejnoyu medallyu 25 rokiv nezalezhnosti Ukrayini Postanova KMU vid 12 kvitnya 2002 r 508 Pro nagorodzhennya Pochesnoyu gramotoyu Kabinetu Ministriv Ukrayini http www univ kiev ua ua news 1725 http tyzhden ua News 40833 Tvori Borisa Olijnika http www poetryclub com ua metrs php id 53 amp type tvorch http www poemhunter com borys oliynyk angl pereklad Boris Olijnik Ring audio Roboti Borisa Olijnika Duhovna atmosfera v nashomu suspilstvi nadto rozridzhena Dialog z Tetyanoyu Polishuk 3 listopada 2000 r Dialog z Katerinoyu Konstantinovoyu ta Olegom Vergelisom Svit za mezhami nashogo bolyu Dialog z Nataliyeyu Trofimovoyu Pro Borisa Olijnika Oleksandr SizonenkoPosilannyaOlijnik Boris Illich Shevchenkivska enciklopediya T 4 M Pa u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2013 S 701 Nekrolog na sajti Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini nedostupne posilannya z kvitnya 2019 Nekrolog na Sajti Komitetu nacionalnoyi premiyi imeni T Shevchenka Sekretar RNBO Ukrayini Oleksandr Turchinov visloviv spivchuttya ridnim i blizkim Borisa Olijnika u zv yazku z jogo smertyu Sajt Radi nacionalnoyi bezpeki ta oboroni Ukrayini Dovidnik Hto ye hto v Ukrayini vidavnictvo K I S Olijnik Boris Illich Olijnik Boris Illich Druzhnij sharzh Rudakov Mikola Ivanovich Avtografi majstriv K Mizhnarodnij dobrochinij fond Ukrayinska hata 2005 128 s fotogr s 63 64 ISBN 966 7025 05 5