Васи́ль Андрі́йович Симоне́нко (8 січня 1935, с. Біївці, Лубенський район, Полтавська область, Українська РСР, СРСР — 13 грудня 1963, Черкаси, Українська РСР) — український поет і журналіст, діяч українського руху опору, шістдесятник. За своє коротке життя Василь Симоненко зміг написати кілька поезій та новел, провідною темою яких є любов до рідної землі, відповідальність за ïï долю. Автор численних статей, театральних i літературних рецензій, трьох казок для дітей та дорослих: «Цар Плаксій i Лоскотон», «Подорож в країну Навпаки», «Казка про Дурила». Збірка «Земне тяжіння» (1964) та книга «Лебеді материнства» (1981) були видані посмертно. Лауреат Державної премії імені Тараса Шевченка (1995, посмертно).
Василь Симоненко | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Псевдонім | В. Щербань, С. Василенко, Симон | |||
Народився | 8 січня 1935[1] Лубенський район, Харківська область, Українська СРР, СРСР | |||
Помер | 13 грудня 1963[1](28 років) Черкаси, Українська РСР, СРСР ·ниркова недостатність | |||
Країна | ![]() | |||
Діяльність | поет, журналіст | |||
Сфера роботи | поезія[2], журналістика[2] і дисидент[d][2] | |||
Alma mater | ННІ журналістики КНУ ім. Т. Шевченка | |||
Мова творів | українська | |||
Роки активності | 1952-1963 | |||
Жанр | вірш і оповідання | |||
У шлюбі з | Людмила Симоненко | |||
Діти | Симоненко Олесь Васильович | |||
Премії | ![]() | |||
| ||||
| ||||
|
Життєпис
Поет з'явився на світ 8 січня 1935 року в старій хаті над річкою Удай, що у селі Біївці на Лубенщині Полтавської області. Зараз в цьому будинку розташований сільський музей Симоненка.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TlM4MVl5OGxSREFsUVRFbFJEQWxRamdsUkRBbFFrTWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVmZKVVF3SlRreUxtcHdaV2N2TWpBd2NIZ3RKVVF3SlVFeEpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkRKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZYeVZFTUNVNU1pNXFjR1ZuLmpwZWc=.jpeg)
Спочатку навчався у Біївській початковій школі. П'ять класів закінчив у Біївцях, а решту — у сусідніх селах Єнківцях і Тарандинцях, до яких доводилось йти 9 км в один бік. Після закінчення середньої школи в Тарандинцях із золотою медаллю в 1952 році вступив на факультет журналістики Київського університету. Водночас із Симоненком навчалися Юрій Мушкетик, Микола Сом, Валерій Шевчук, Борис Олійник. Тут він багато пише віршів, стає членом літературної студії.
Після закінчення факультету журналістики (1957) працював в обласних газетах «Черкаська правда» і (очолив відділ пропаганди), пізніше кореспондентом «Робітничої Газети» в Черкаській області. Тут Василь Симоненко зустрів свою майбутню дружину Люсю. У 22 роки поет одружився. Згодом у родини народився син Олесь.
Навесні 1960 року в Києві було засновано Клуб творчої молоді, учасниками якого були Алла Горська, Ліна Костенко, Іван Драч, Іван Світличний, Василь Стус, Микола Вінграновський, Євген Сверстюк та інші. Василь Симоненко також брав участь у роботі клубу, багато їздив по Україні, виступав на літературних творчих вечорах та диспутах.
Саме з ініціативи Клубу розпочався пошук місць масового захоронення жертв сталінських репресій. Василь Симоненко з колегами долучився до збору свідчень про трагедію, особисто об’їздив околиці Києва, шукаючи свідків. Тоді вперше були відкриті місця таємних масових поховань на Лук’янівському та Васильківському кладовищах, у Київських лісах.
Величезне враження на Симоненка справив випадок, коли на галявині Биківнянського лісу він побачив хлопчаків, які грали у футбол. За м’яча їм слугував череп із діркою в потилиці. Ще два черепи позначали лінію воріт... Про це згадував у своєму щоденнику Лесь Танюк, який з Аллою Горською та Симоненком теж приїхав до Биківні. Після цього Василь разом із іншими членами Клубу складає і надсилає до Київської міської ради Меморандум із вимогою оприлюднити місця масових поховань і перетворити їх у національні місця скорботи та пам’яті. Такого зухвальства система простити не змогла – за Симоненком встановлюється нагляд.
![]() |
![]() |
Ювілейна монета |
1962 року разом з Аллою Горською та Лесем Танюком виявив місця поховань розстріляних органами НКВС на Лук'янівському та Васильківському цвинтарях, а також у Биківні (про останнє було зроблено заяву до міської ради).
Влітку 1962 року поета жорстоко побили працівники міліції залізничної станції «Ім. Тараса Шевченка» (Сміла). На залізничному вокзалі в Черкасах між буфетницею ресторану і Симоненком випадково спалахнула суперечка: за кілька хвилин до обідньої перерви продавчиня відмовилася продати Василеві цигарки. Той, звичайно, обурився. Нагодилися двоє чергових міліціонерів і попросили письменника показати документи. Василь пред'явив редакційне посвідчення. Але, побачивши перед собою відомого поета, правоохоронці безцеремонно скрутили Василеві руки й на очах у натовпу потягли до вокзальної кімнати міліції, де жорстоко побили. На думку друзів поета, це побиття було не випадковим. Відтоді й почало погіршуватися здоров'я поета.
Поет розповідав, що по м'яких частинах тіла не били, в основному удари завдавалися по хребту і нижній частині спини. Знайомі письменника потім згадували, що після звільнення Симоненко почав скаржитися на болі внутрішніх органів.
З весни 1963 року хвороба Василя Симоненка постійно загострювалася. Нестерпно боліли поперек, нирки. На початку вересня він ліг у лікарню — обласний ліксанупр (мав таке право як журналіст). Невдовзі лікарі повідомили родині жахливий діагноз — рак нирок. Зробили операцію, але безрезультатно.
Помер у ніч проти 14 грудня 1963 року в 28-річному віці.
У 1965 році Симоненка висунули на Шевченківську премію. Однак, тоді, ще задовго до оголошення результатів за словами Малишка, ця премія уже «лежала в кишені орденоносця і орденопросця Бажана». Симоненко отримав Шевченківську лише через 30 років, уже в Незалежній Україні, посмертно.
Творчість
Писати вірші почав ще в студентські роки, але в умовах прискіпливої радянської цензури друкувався неохоче: за його життя вийшли лише збірки поезій «Тиша і грім» (1962) і казка «Цар Плаксій та Лоскотон [ 4 серпня 2014 у Wayback Machine.]» (1963). Василь Симоненко прожив неповних 29 років, із них на літературну творчість припадає 10. За життя поета вийшла друком лише одна збірка — «Тиша і грім», друга побачила світ тільки після його смерті. Сам письменник про свій поетичний стиль говорив: "Є в мені щось від діда Тараса і прадіда Сковороди".
Уже в ті роки набули великої популярності самвидавні вірші Симоненка. Саме вони поклали початок українському рухові опору 1960-70-х років. Ця поезія була сатирою на радянський лад.
Його поезії, які допускалися до друку, коригувалися, «приводилися до норми». Відомо, те що «офіційні» рядки відомої поезії «Любове грізна! Світла моя муко! Комуністична радосте моя!» в авторському варіанті звучали по-іншому: «Любове світла! Чорна моя муко! І радосте безрадісна моя!». І це не єдиний випадок цензорської «допомоги».
Олесь Гончар назвав Симоненка «витязем молодої української поезії», Василь Захарченко — «поетом з горніх Шевченкових долин». Стус говорив так: «…На голос Симоненка, найбільшого шістдесятника із шістдесятників, поспішала молодь. Час поспішав так само».
Напровесні 1960 року в Києві був заснований Клуб творчої молоді. Так з'явилася ініціативна група, яка ставила своєю метою об'єднати духовні і фізичні зусилля молодого покоління для розбудови оновленої України.
Хоч на той час Симоненко жив і працював у Черкасах, проте разом з Ліною Костенко, Аллою Горською, Іваном Драчем, Іваном Світличним, Миколою Вінграновським, Василем Стусом, Євгеном Сверстюком, він став душею цього Клубу.
Уже в ті роки набули великої популярності самвидавні поезії Симоненка, що поклали початок українському рухові опору 1960-70-х pp. Тематично вони становили сатиру на радянський лад («», «», «», «Балада про зайшлого чоловіка» [ 9 січня 2015 у Wayback Machine.]), зображення важкого життя радянських людей, особливо селянства («», «Одинока матір» [ 7 листопада 2016 у Wayback Machine.]), викриття жорстокостей радянської деспотії («Брама [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]», «Гранітні обеліски, як медузи …» [ 9 січня 2015 у Wayback Machine.]), таврування російського великодержавного шовінізму («Курдському братові [ 28 лютого 2022 у Wayback Machine.]») тощо. Окремий значний цикл становлять твори, в яких поет висловлює любов до своєї Батьківщини («Задивляюсь у твої зіниці [ 30 вересня 2016 у Wayback Machine.]», «Є тисячі доріг [ 21 вересня 2016 у Wayback Machine.]», «Український лев», «», «» та ін.).
Самвидавною творчістю Симоненко, за визначенням сучасної критики, став на шлях, указаний Т. Шевченком, й увійшов в історію української літератури як визначальна постать боротьби за державний і культурний суверенітет України 2-ї половини XX ст..
Доля літературної спадщини Симоненка невідома. Його самвидавна поезія, у сучасній Україні лише в незначній частині опублікована у сфальшованому вигляді, поширилася за кордоном і була опублікована (разом з фрагментами поетового щоденника «) у журналі «Сучасність» (ч. 1, 1965) і в збірці вибраних поезій Симоненка «Берег чекань» (1965 і 1973). Ця невеличка книжечка мала ефект бомби: Симоненка переписували, цитували, про нього говорили по радіо, писали в пресі. «Ми настільки були враженими силою його віршів, що назвали видавництво «Смолоскип» імені Василя Симоненка. Ми не підозрювали, що в Україні можлива така творчість», – згадує директор видавництва Осип Зінкевич.
В УРСР по смерті Симоненка видано з його спадщини казку «Подорож у країну Навпаки [ 21 квітня 2014 у Wayback Machine.]» (1964), збірку поезій «Земне тяжіння» (1964), вибір із творчості «Поезії» (1966) та збірку новел «Вино з троянд [ 25 квітня 2021 у Wayback Machine.]» (1965; ці новели також увійшли у друге видання за кордоном).
Радянська критика у перше десятиліття по смерті Симоненка намагалася паралізувати вплив його самвидавної поезії цілковитим замовчуванням її, водночас канонізуючи підцензурну спадщину померлого поета як бездоганно «партійну». Але після 1972, за виразної тенденції до замовчування творчості Симоненка загалом, розпочато ревізію її як несумісної з «партійністю» в літературі (М.Шамота). Зате високу оцінку, з особливим підкресленням громадської мужності поета, дістала поезія Симоненка у самвидавній критиці (Іван Дзюба, Іван Світличний, Євген Сверстюк).
Вшанування пам'яті
- У Черкасах діє Літературно-меморіальний музей Василя Симоненка.
- Черкаська спеціалізована школа № 33 та спеціалізована школа № 252 в місті Київ [ 2 травня 2020 у Wayback Machine.] має його ім'я.
- У Києві є Бібліотека імені Василя Симоненка для дітей.
- 1965 року на громадських засадах створено музей у рідному селі поета (в хаті, де він народився)
- Скульптурний портрет Василя Симоненка 1965 року створили скульптори Петро та Мініона Фліти.
- Ім'ям поета названі вулиці у багатьох містах України, зокрема, 1999 року в Голосіївському районі Києва (див. вулиця Василя Симоненка (Київ)), та 2016 року в Кривому Розі.
- 2005-го року пам'ятник-погруддя поета встановили на його батьківщині у селі Біївці.
- 25 грудня 2008 року Національний банк України випустив в обіг пам'ятну монету номіналом 2 гривні, присвячену поету.
- 17 листопада 2010 року у Черкасах біля Палацу одружень (історичний будинок Щербини) на вулиці Верхній Горовій відкрили пам'ятник поетові. Автор монумента — Владислав Димйон.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZqTDFOMFlXMXdYMjltWDFWcmNtRnBibVZmY3pFME1qRXVhbkJuTHpFNE1IQjRMVk4wWVcxd1gyOW1YMVZyY21GcGJtVmZjekUwTWpFdWFuQm4uanBn.jpg)
- Постановою № 184-VIII Верховної Ради України від 11 лютого 2015 року 80 років з дня народження відзначали на державному рівні.
- Поштова служба України 2015 року випустила ювілейну поштову марку на честь 80-річчя від дня народження Василя Симоненка.
- 20 травня 2015 року у внутрішньому дворику Червоного корпусу КНУ імені Тараса Шевченка відбулися урочистості з нагоди відкриття погруддя Василю Симоненку.
- 25 квітня 2024 року у с-щі Слатине провулок 1 травня перейменували на провулок Василя Симоненка.
- Іменем поета названо п'ять премій:
- Літературна премія «Берег надії» імені Василя Симоненка (1986—2013),
- Літературна премія імені Василя Симоненка НСПУ (1987—2010),
- Всеукраїнська літературна премія імені Василя Симоненка (2012),
- Лубенська районна літературно-мистецька премія імені Василя Симоненка (2000),
- Журналістська премія імені Василя Симоненка (2012).
Екранізації
- Режисер Олександр Жеребко з Ангеліною Дятловою створив екранізацію поезії Василя Симоненка «Ти до мене прийшла не із казки чи сну».
Твори
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Я (вірш Симоненка) |
Поезія
- Гей, нові Колумби й Магеллани [ 25 березня 2016 у Wayback Machine.]
- «Задивляюсь у твої зіниці…» [ 30 вересня 2016 у Wayback Machine.]
- Кирпатий барометр [ 4 серпня 2014 у Wayback Machine.]
- Курдському братові
- Перехожий [ 7 листопада 2016 у Wayback Machine.]
- Порада товаришеві з КДБ [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Світ який — мереживо казкове [ 31 жовтня 2020 у Wayback Machine.]
Віршовані казки
- Казка про Дурила [ 4 серпня 2014 у Wayback Machine.]
- Подорож у країну Навпаки [ 21 квітня 2014 у Wayback Machine.]
- Цар Плаксій та Лоскотон [ 4 серпня 2014 у Wayback Machine.]
Проза
- Вино з троянд [ 8 січня 2015 у Wayback Machine.]
Живий голос
"Унікальний світогляд та безкомпромісна любов до Батьківщини молодого чоловіка, який прожив усього 28 років, знайшли своє відображення у багатьох його життєствердних та мудрих творах. Тож нехай у школах та вузах не просто прозвучать рядки цього геніального письменника, а й він сам крізь роки звертається до молоді зі своїми думками, почуттями та намірами. Це аудіовидання — спільна робота Фонду Миколи Томенка та Національної радіокомпанії України...
До компакт-диску увійшли 17 унікальних записів * авторського виконання поетом своїх творів, а також кращі фонограми поезій Василя Симоненка та музичні твори на його вірші з фондів Українського радіо."
Видавець: Фонд Миколи Томенка "Справедлива країна" та Національна радіокомпанія України, 2008.
* Примітка: записів з живим голосом поета Василя Симоненка є 15, інші читає не він.
[http://www.discogs.com/release/2440086 Василь Симоненко – Лебеді Материнства. Живий Голос Василя Симоненка(англ.) на сайті Discogs]
Живий голос Василя Симоненка. Завантажено каналом "Guerrilla Radio", 2022. на YouTube
Вплив Симоненка на українську культуру: пісні на вірші поета
На вірші Василя Симоненка створено як мінімум багато десятків різножанрових пісень. Їх виконують і кобзарі, і панки, хіп-хоп чи поп-виконавці, і метал-гурти, і "неофолк"-виконавці "під гитару", яких часто називають "бардами", тощо.
Пісні на вірші Симоненка пише багато сучасних виконавців, але, на мою думку, сильним чином посприяло видавництво пісень на вірші радянського поета Симоненка в діаспорі, в основному в Канаді, вже починаючи з кінця 1960-х, майже одразу після смерті поета.
Найбільш популярними є пісні на такі вірші:
- "Лебеді материнства" на YouTube
- "Де зараз ви, кати мого народу?" на YouTube
- "Ти знаєш, що ти — людина?", та інші. на YouTube
Примітки
- The Fine Art Archive — 2003.
- Czech National Authority Database
- Ігор Мельник. Василь Симоненко: Львове, хоч трішки мене зрозумій // Zbruch, 08.01.2015 [ 8 січня 2015 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 6 жовтня 2008. Процитовано 27 березня 2008.
- Художники Львова. Проспект виставки. — Львів, 1970. — С. 28.
- . Блог города Кривой Рог| Фоторепортажи. 23 травня 2016. Архів оригіналу за 4 вересня 2017. Процитовано 10 грудня 2016.
- . Архів оригіналу за 29 листопада 2014. Процитовано 19 листопада 2010.
- Політика / Голос України.— К., № 29 (6033) за 18 лютого 2015.— С. 4
- . Архів оригіналу за 26 березня 2017. Процитовано 26 березня 2017.
- https://dermiskrada.dosvit.org.ua/news/u-dergachivski-gromadi-peremenovano-206-toponimiv-2024-04-26
- Ty do mene pryishla ne iz kazky chy snu. IMDB. Процитовано 27 березня 2020.
Ты ко мне пришла не из сказки или сна. КиноПоиск (рос.). Процитовано 27 березня 2020.
Посилання
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Симоненко Василь Андрійович |
- Василь Симоненко — український поет-шістдесятник I Пишемо історію
- ВАСИЛЬ СИМОНЕНКО | Програма «Велич особистості» | 2014 (ВІДЕО)
- Сайт, присвячений Василеві Симоненку [ 1 жовтня 2020 у Wayback Machine.]
- Казки Василя Симоненка [ 21 жовтня 2020 у Wayback Machine.] — адаптовано Базько Л. Р.
[http://www.discogs.com/release/2440086 Василь Симоненко – Лебеді Материнства. Живий Голос Василя Симоненка(англ.) на сайті Discogs]
- Пісні на вірш "Лебеді материнства" на YouTube
- Пісні на вірш "Де зараз ви, кати мого народу?" на YouTube
- Пісні на вірш "Ти знаєш, що ти — людина?" та інші вірші Василя Симоненка. на YouTube
Джерела
- Симоненко Василь Андрійович // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 5 : Пе—С. — С. 759-760.
- Герасимова Г. П. Симоненко Василь Андрійович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 559. — .
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Симоненко Василь. Вибрані твори / Упоряд. А. і Д. Ткаченків. Серія «Шістдесятники». 4-те вид. К: Смолоскип, 2017. 852 с.
- Симоненко Василь. Задивляюсь у твої зіниці. Київ: А-ба-ба-га-ла-ма-га, 2019. 208 с.
- Марина Павленко про Павла Тичину, Надію Суровцову, Василя Симоненка, Василя Стуса, Ірину Жиленко / М. Павленко. — К.: Грані-Т, 2009. — 120 с.: іл. — (Серія «Життя видатних дітей»). —
- Тернистий шлях до читача: як в Україні видавалися книги Василя Симоненка: погляд у 60—80-ті рр. ХХ ст. / Володимир Біленко. — Київ: Просвіта, 2016. — 127 с. : іл., портр. —
- Shankovsky I. Vasyl’ Symonenko and his Background [ 26 січня 2021 у Wayback Machine.]. — Edmonton: University of Alberta, 1966. — 100 p. (англ.)
- Пахаренко В. В дорозі до Рідного краю. До 75-річчя з дня народження Василя Симоненка // Свобода. — 2010. — Ч. 3. — С. 5 [ 19 січня 2012 у Wayback Machine.]
- Іван Андрусяк. Міф про Василя Симоненка // УНІАН-Культура. — 2011. — 17 січ. [ 20 січня 2011 у Wayback Machine.]
- Ігор Мельник. Василь Симоненко: Львове, хоч трішки мене зрозумій // Zbruch. — 2015. — 8 січ. [ 8 січня 2015 у Wayback Machine.]
- «Василеві могли вкоротити життя через вірш про Хрущова» (інтерв'ю з Едуардом Кухаренком, колишнім співробітником Василя Симоненка) // Інтернет-видання «Полтавщина» [ 8 січня 2015 у Wayback Machine.]
- Василь Симоненко: «Україно, ти моя молитва …»: біобібліогр. нарис / авт. нарису Л. Тарнашинська ; бібліогр.-упоряд. Г. Гамалій ; М-во культури і туризму України, Нац. парлам. б-ка України, Ін-т л-ри ім. Т. Г. Шевченка НАН України. — Київ, 2007. — 119, 1 с. — (Шістдесятництво: профілі на тлі покоління ; вип. 11). [ 19 вересня 2020 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Simonenko Vasi l Andri jovich Simone nko 8 sichnya 1935 s Biyivci Lubenskij rajon Poltavska oblast Ukrayinska RSR SRSR 13 grudnya 1963 Cherkasi Ukrayinska RSR ukrayinskij poet i zhurnalist diyach ukrayinskogo ruhu oporu shistdesyatnik Za svoye korotke zhittya Vasil Simonenko zmig napisati kilka poezij ta novel providnoyu temoyu yakih ye lyubov do ridnoyi zemli vidpovidalnist za ii dolyu Avtor chislennih statej teatralnih i literaturnih recenzij troh kazok dlya ditej ta doroslih Car Plaksij i Loskoton Podorozh v krayinu Navpaki Kazka pro Durila Zbirka Zemne tyazhinnya 1964 ta kniga Lebedi materinstva 1981 buli vidani posmertno Laureat Derzhavnoyi premiyi imeni Tarasa Shevchenka 1995 posmertno Vasil SimonenkoPsevdonim V Sherban S Vasilenko SimonNarodivsya 8 sichnya 1935 1935 01 08 1 Lubenskij rajon Harkivska oblast Ukrayinska SRR SRSRPomer 13 grudnya 1963 1963 12 13 1 28 rokiv Cherkasi Ukrayinska RSR SRSR nirkova nedostatnistKrayina SRSRDiyalnist poet zhurnalistSfera roboti poeziya 2 zhurnalistika 2 i disident d 2 Alma mater NNI zhurnalistiki KNU im T ShevchenkaMova tvoriv ukrayinskaRoki aktivnosti 1952 1963Zhanr virsh i opovidannyaU shlyubi z Lyudmila SimonenkoDiti Simonenko Oles VasilovichPremiyi Simonenko Vasil Andrijovich u Vikishovishi Vislovlyuvannya u VikicitatahZhittyepisPoet z yavivsya na svit 8 sichnya 1935 roku v starij hati nad richkoyu Udaj sho u seli Biyivci na Lubenshini Poltavskoyi oblasti Zaraz v comu budinku roztashovanij silskij muzej Simonenka Vasil Simonenko Spochatku navchavsya u Biyivskij pochatkovij shkoli P yat klasiv zakinchiv u Biyivcyah a reshtu u susidnih selah Yenkivcyah i Tarandincyah do yakih dovodilos jti 9 km v odin bik Pislya zakinchennya serednoyi shkoli v Tarandincyah iz zolotoyu medallyu v 1952 roci vstupiv na fakultet zhurnalistiki Kiyivskogo universitetu Vodnochas iz Simonenkom navchalisya Yurij Mushketik Mikola Som Valerij Shevchuk Boris Olijnik Tut vin bagato pishe virshiv staye chlenom literaturnoyi studiyi Pislya zakinchennya fakultetu zhurnalistiki 1957 pracyuvav v oblasnih gazetah Cherkaska pravda i ocholiv viddil propagandi piznishe korespondentom Robitnichoyi Gazeti v Cherkaskij oblasti Tut Vasil Simonenko zustriv svoyu majbutnyu druzhinu Lyusyu U 22 roki poet odruzhivsya Zgodom u rodini narodivsya sin Oles Navesni 1960 roku v Kiyevi bulo zasnovano Klub tvorchoyi molodi uchasnikami yakogo buli Alla Gorska Lina Kostenko Ivan Drach Ivan Svitlichnij Vasil Stus Mikola Vingranovskij Yevgen Sverstyuk ta inshi Vasil Simonenko takozh brav uchast u roboti klubu bagato yizdiv po Ukrayini vistupav na literaturnih tvorchih vechorah ta disputah Same z iniciativi Klubu rozpochavsya poshuk misc masovogo zahoronennya zhertv stalinskih represij Vasil Simonenko z kolegami doluchivsya do zboru svidchen pro tragediyu osobisto ob yizdiv okolici Kiyeva shukayuchi svidkiv Todi vpershe buli vidkriti miscya tayemnih masovih pohovan na Luk yanivskomu ta Vasilkivskomu kladovishah u Kiyivskih lisah Velichezne vrazhennya na Simonenka spraviv vipadok koli na galyavini Bikivnyanskogo lisu vin pobachiv hlopchakiv yaki grali u futbol Za m yacha yim sluguvav cherep iz dirkoyu v potilici She dva cherepi poznachali liniyu vorit Pro ce zgaduvav u svoyemu shodenniku Les Tanyuk yakij z Alloyu Gorskoyu ta Simonenkom tezh priyihav do Bikivni Pislya cogo Vasil razom iz inshimi chlenami Klubu skladaye i nadsilaye do Kiyivskoyi miskoyi radi Memorandum iz vimogoyu oprilyudniti miscya masovih pohovan i peretvoriti yih u nacionalni miscya skorboti ta pam yati Takogo zuhvalstva sistema prostiti ne zmogla za Simonenkom vstanovlyuyetsya naglyad Pam yatnik u CherkasahYuvilejna moneta 1962 roku razom z Alloyu Gorskoyu ta Lesem Tanyukom viyaviv miscya pohovan rozstrilyanih organami NKVS na Luk yanivskomu ta Vasilkivskomu cvintaryah a takozh u Bikivni pro ostannye bulo zrobleno zayavu do miskoyi radi Vlitku 1962 roku poeta zhorstoko pobili pracivniki miliciyi zaliznichnoyi stanciyi Im Tarasa Shevchenka Smila Na zaliznichnomu vokzali v Cherkasah mizh bufetniceyu restoranu i Simonenkom vipadkovo spalahnula superechka za kilka hvilin do obidnoyi perervi prodavchinya vidmovilasya prodati Vasilevi cigarki Toj zvichajno oburivsya Nagodilisya dvoye chergovih milicioneriv i poprosili pismennika pokazati dokumenti Vasil pred yaviv redakcijne posvidchennya Ale pobachivshi pered soboyu vidomogo poeta pravoohoronci bezceremonno skrutili Vasilevi ruki j na ochah u natovpu potyagli do vokzalnoyi kimnati miliciyi de zhorstoko pobili Na dumku druziv poeta ce pobittya bulo ne vipadkovim Vidtodi j pochalo pogirshuvatisya zdorov ya poeta Poet rozpovidav sho po m yakih chastinah tila ne bili v osnovnomu udari zavdavalisya po hrebtu i nizhnij chastini spini Znajomi pismennika potim zgaduvali sho pislya zvilnennya Simonenko pochav skarzhitisya na boli vnutrishnih organiv Z vesni 1963 roku hvoroba Vasilya Simonenka postijno zagostryuvalasya Nesterpno bolili poperek nirki Na pochatku veresnya vin lig u likarnyu oblasnij liksanupr mav take pravo yak zhurnalist Nevdovzi likari povidomili rodini zhahlivij diagnoz rak nirok Zrobili operaciyu ale bezrezultatno Pomer u nich proti 14 grudnya 1963 roku v 28 richnomu vici U 1965 roci Simonenka visunuli na Shevchenkivsku premiyu Odnak todi she zadovgo do ogoloshennya rezultativ za slovami Malishka cya premiya uzhe lezhala v kisheni ordenonoscya i ordenoproscya Bazhana Simonenko otrimav Shevchenkivsku lishe cherez 30 rokiv uzhe v Nezalezhnij Ukrayini posmertno TvorchistPisati virshi pochav she v studentski roki ale v umovah priskiplivoyi radyanskoyi cenzuri drukuvavsya neohoche za jogo zhittya vijshli lishe zbirki poezij Tisha i grim 1962 i kazka Car Plaksij ta Loskoton 4 serpnya 2014 u Wayback Machine 1963 Vasil Simonenko prozhiv nepovnih 29 rokiv iz nih na literaturnu tvorchist pripadaye 10 Za zhittya poeta vijshla drukom lishe odna zbirka Tisha i grim druga pobachila svit tilki pislya jogo smerti Sam pismennik pro svij poetichnij stil govoriv Ye v meni shos vid dida Tarasa i pradida Skovorodi Uzhe v ti roki nabuli velikoyi populyarnosti samvidavni virshi Simonenka Same voni poklali pochatok ukrayinskomu ruhovi oporu 1960 70 h rokiv Cya poeziya bula satiroyu na radyanskij lad Jogo poeziyi yaki dopuskalisya do druku koriguvalisya privodilisya do normi Vidomo te sho oficijni ryadki vidomoyi poeziyi Lyubove grizna Svitla moya muko Komunistichna radoste moya v avtorskomu varianti zvuchali po inshomu Lyubove svitla Chorna moya muko I radoste bezradisna moya I ce ne yedinij vipadok cenzorskoyi dopomogi Oles Gonchar nazvav Simonenka vityazem molodoyi ukrayinskoyi poeziyi Vasil Zaharchenko poetom z gornih Shevchenkovih dolin Stus govoriv tak Na golos Simonenka najbilshogo shistdesyatnika iz shistdesyatnikiv pospishala molod Chas pospishav tak samo Naprovesni 1960 roku v Kiyevi buv zasnovanij Klub tvorchoyi molodi Tak z yavilasya iniciativna grupa yaka stavila svoyeyu metoyu ob yednati duhovni i fizichni zusillya molodogo pokolinnya dlya rozbudovi onovlenoyi Ukrayini Hoch na toj chas Simonenko zhiv i pracyuvav u Cherkasah prote razom z Linoyu Kostenko Alloyu Gorskoyu Ivanom Drachem Ivanom Svitlichnim Mikoloyu Vingranovskim Vasilem Stusom Yevgenom Sverstyukom vin stav dusheyu cogo Klubu Uzhe v ti roki nabuli velikoyi populyarnosti samvidavni poeziyi Simonenka sho poklali pochatok ukrayinskomu ruhovi oporu 1960 70 h pp Tematichno voni stanovili satiru na radyanskij lad Balada pro zajshlogo cholovika 9 sichnya 2015 u Wayback Machine zobrazhennya vazhkogo zhittya radyanskih lyudej osoblivo selyanstva Odinoka matir 7 listopada 2016 u Wayback Machine vikrittya zhorstokostej radyanskoyi despotiyi Brama 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Granitni obeliski yak meduzi 9 sichnya 2015 u Wayback Machine tavruvannya rosijskogo velikoderzhavnogo shovinizmu Kurdskomu bratovi 28 lyutogo 2022 u Wayback Machine tosho Okremij znachnij cikl stanovlyat tvori v yakih poet vislovlyuye lyubov do svoyeyi Batkivshini Zadivlyayus u tvoyi zinici 30 veresnya 2016 u Wayback Machine Ye tisyachi dorig 21 veresnya 2016 u Wayback Machine Ukrayinskij lev ta in Samvidavnoyu tvorchistyu Simonenko za viznachennyam suchasnoyi kritiki stav na shlyah ukazanij T Shevchenkom j uvijshov v istoriyu ukrayinskoyi literaturi yak viznachalna postat borotbi za derzhavnij i kulturnij suverenitet Ukrayini 2 yi polovini XX st Dolya literaturnoyi spadshini Simonenka nevidoma Jogo samvidavna poeziya u suchasnij Ukrayini lishe v neznachnij chastini opublikovana u sfalshovanomu viglyadi poshirilasya za kordonom i bula opublikovana razom z fragmentami poetovogo shodennika u zhurnali Suchasnist ch 1 1965 i v zbirci vibranih poezij Simonenka Bereg chekan 1965 i 1973 Cya nevelichka knizhechka mala efekt bombi Simonenka perepisuvali cituvali pro nogo govorili po radio pisali v presi Mi nastilki buli vrazhenimi siloyu jogo virshiv sho nazvali vidavnictvo Smoloskip imeni Vasilya Simonenka Mi ne pidozryuvali sho v Ukrayini mozhliva taka tvorchist zgaduye direktor vidavnictva Osip Zinkevich V URSR po smerti Simonenka vidano z jogo spadshini kazku Podorozh u krayinu Navpaki 21 kvitnya 2014 u Wayback Machine 1964 zbirku poezij Zemne tyazhinnya 1964 vibir iz tvorchosti Poeziyi 1966 ta zbirku novel Vino z troyand 25 kvitnya 2021 u Wayback Machine 1965 ci noveli takozh uvijshli u druge vidannya za kordonom Radyanska kritika u pershe desyatilittya po smerti Simonenka namagalasya paralizuvati vpliv jogo samvidavnoyi poeziyi cilkovitim zamovchuvannyam yiyi vodnochas kanonizuyuchi pidcenzurnu spadshinu pomerlogo poeta yak bezdoganno partijnu Ale pislya 1972 za viraznoyi tendenciyi do zamovchuvannya tvorchosti Simonenka zagalom rozpochato reviziyu yiyi yak nesumisnoyi z partijnistyu v literaturi M Shamota Zate visoku ocinku z osoblivim pidkreslennyam gromadskoyi muzhnosti poeta distala poeziya Simonenka u samvidavnij kritici Ivan Dzyuba Ivan Svitlichnij Yevgen Sverstyuk Vshanuvannya pam yatiU Cherkasah diye Literaturno memorialnij muzej Vasilya Simonenka Cherkaska specializovana shkola 33 ta specializovana shkola 252 v misti Kiyiv 2 travnya 2020 u Wayback Machine maye jogo im ya U Kiyevi ye Biblioteka imeni Vasilya Simonenka dlya ditej 1965 roku na gromadskih zasadah stvoreno muzej u ridnomu seli poeta v hati de vin narodivsya Skulpturnij portret Vasilya Simonenka 1965 roku stvorili skulptori Petro ta Miniona Fliti Im yam poeta nazvani vulici u bagatoh mistah Ukrayini zokrema 1999 roku v Golosiyivskomu rajoni Kiyeva div vulicya Vasilya Simonenka Kiyiv ta 2016 roku v Krivomu Rozi 2005 go roku pam yatnik pogruddya poeta vstanovili na jogo batkivshini u seli Biyivci 25 grudnya 2008 roku Nacionalnij bank Ukrayini vipustiv v obig pam yatnu monetu nominalom 2 grivni prisvyachenu poetu 17 listopada 2010 roku u Cherkasah bilya Palacu odruzhen istorichnij budinok Sherbini na vulici Verhnij Gorovij vidkrili pam yatnik poetovi Avtor monumenta Vladislav Dimjon Yuvilejna poshtova marka na chest 80 richchya dnya narodzhennya Simonenka 2015 Postanovoyu 184 VIII Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 11 lyutogo 2015 roku 80 rokiv z dnya narodzhennya vidznachali na derzhavnomu rivni Poshtova sluzhba Ukrayini 2015 roku vipustila yuvilejnu poshtovu marku na chest 80 richchya vid dnya narodzhennya Vasilya Simonenka 20 travnya 2015 roku u vnutrishnomu dvoriku Chervonogo korpusu KNU imeni Tarasa Shevchenka vidbulisya urochistosti z nagodi vidkrittya pogruddya Vasilyu Simonenku 25 kvitnya 2024 roku u s shi Slatine provulok 1 travnya perejmenuvali na provulok Vasilya Simonenka Imenem poeta nazvano p yat premij Literaturna premiya Bereg nadiyi imeni Vasilya Simonenka 1986 2013 Literaturna premiya imeni Vasilya Simonenka NSPU 1987 2010 Vseukrayinska literaturna premiya imeni Vasilya Simonenka 2012 Lubenska rajonna literaturno mistecka premiya imeni Vasilya Simonenka 2000 Zhurnalistska premiya imeni Vasilya Simonenka 2012 EkranizaciyiRezhiser Oleksandr Zherebko z Angelinoyu Dyatlovoyu stvoriv ekranizaciyu poeziyi Vasilya Simonenka Ti do mene prijshla ne iz kazki chi snu TvoriVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Ya virsh Simonenka Poeziya Gej novi Kolumbi j Magellani 25 bereznya 2016 u Wayback Machine Zadivlyayus u tvoyi zinici 30 veresnya 2016 u Wayback Machine Kirpatij barometr 4 serpnya 2014 u Wayback Machine Kurdskomu bratovi Perehozhij 7 listopada 2016 u Wayback Machine Porada tovarishevi z KDB 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Svit yakij merezhivo kazkove 31 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Virshovani kazki Kazka pro Durila 4 serpnya 2014 u Wayback Machine Podorozh u krayinu Navpaki 21 kvitnya 2014 u Wayback Machine Car Plaksij ta Loskoton 4 serpnya 2014 u Wayback Machine Proza Vino z troyand 8 sichnya 2015 u Wayback Machine Zhivij golos Unikalnij svitoglyad ta bezkompromisna lyubov do Batkivshini molodogo cholovika yakij prozhiv usogo 28 rokiv znajshli svoye vidobrazhennya u bagatoh jogo zhittyestverdnih ta mudrih tvorah Tozh nehaj u shkolah ta vuzah ne prosto prozvuchat ryadki cogo genialnogo pismennika a j vin sam kriz roki zvertayetsya do molodi zi svoyimi dumkami pochuttyami ta namirami Ce audiovidannya spilna robota Fondu Mikoli Tomenka ta Nacionalnoyi radiokompaniyi Ukrayini Do kompakt disku uvijshli 17 unikalnih zapisiv avtorskogo vikonannya poetom svoyih tvoriv a takozh krashi fonogrami poezij Vasilya Simonenka ta muzichni tvori na jogo virshi z fondiv Ukrayinskogo radio Vidavec Fond Mikoli Tomenka Spravedliva krayina ta Nacionalna radiokompaniya Ukrayini 2008 Primitka zapisiv z zhivim golosom poeta Vasilya Simonenka ye 15 inshi chitaye ne vin http www discogs com release 2440086 Vasil Simonenko Lebedi Materinstva Zhivij Golos Vasilya Simonenka angl na sajti Discogs Zhivij golos Vasilya Simonenka Zavantazheno kanalom Guerrilla Radio 2022 na YouTube Vpliv Simonenka na ukrayinsku kulturu pisni na virshi poeta Na virshi Vasilya Simonenka stvoreno yak minimum bagato desyatkiv riznozhanrovih pisen Yih vikonuyut i kobzari i panki hip hop chi pop vikonavci i metal gurti i neofolk vikonavci pid gitaru yakih chasto nazivayut bardami tosho Pisni na virshi Simonenka pishe bagato suchasnih vikonavciv ale na moyu dumku silnim chinom pospriyalo vidavnictvo pisen na virshi radyanskogo poeta Simonenka v diaspori v osnovnomu v Kanadi vzhe pochinayuchi z kincya 1960 h majzhe odrazu pislya smerti poeta Najbilsh populyarnimi ye pisni na taki virshi Lebedi materinstva na YouTube De zaraz vi kati mogo narodu na YouTube Ti znayesh sho ti lyudina ta inshi na YouTubePrimitkiThe Fine Art Archive 2003 d Track Q10855166 Czech National Authority Database d Track Q13550863 Igor Melnik Vasil Simonenko Lvove hoch trishki mene zrozumij Zbruch 08 01 2015 8 sichnya 2015 u Wayback Machine Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2008 Procitovano 27 bereznya 2008 Hudozhniki Lvova Prospekt vistavki Lviv 1970 S 28 Blog goroda Krivoj Rog Fotoreportazhi 23 travnya 2016 Arhiv originalu za 4 veresnya 2017 Procitovano 10 grudnya 2016 Arhiv originalu za 29 listopada 2014 Procitovano 19 listopada 2010 Politika Golos Ukrayini K 29 6033 za 18 lyutogo 2015 S 4 Arhiv originalu za 26 bereznya 2017 Procitovano 26 bereznya 2017 https dermiskrada dosvit org ua news u dergachivski gromadi peremenovano 206 toponimiv 2024 04 26 Ty do mene pryishla ne iz kazky chy snu IMDB Procitovano 27 bereznya 2020 Ty ko mne prishla ne iz skazki ili sna KinoPoisk ros Procitovano 27 bereznya 2020 PosilannyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Simonenko Vasil AndrijovichVasil Simonenko ukrayinskij poet shistdesyatnik I Pishemo istoriyu VASIL SIMONENKO Programa Velich osobistosti 2014 VIDEO Sajt prisvyachenij Vasilevi Simonenku 1 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Kazki Vasilya Simonenka 21 zhovtnya 2020 u Wayback Machine adaptovano Bazko L R http www discogs com release 2440086 Vasil Simonenko Lebedi Materinstva Zhivij Golos Vasilya Simonenka angl na sajti Discogs Pisni na virsh Lebedi materinstva na YouTube Pisni na virsh De zaraz vi kati mogo narodu na YouTube Pisni na virsh Ti znayesh sho ti lyudina ta inshi virshi Vasilya Simonenka na YouTubeDzherelaSimonenko Vasil Andrijovich Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 5 Pe S S 759 760 Gerasimova G P Simonenko Vasil Andrijovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 559 ISBN 978 966 00 1290 5 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Simonenko Vasil Vibrani tvori Uporyad A i D Tkachenkiv Seriya Shistdesyatniki 4 te vid K Smoloskip 2017 852 s Simonenko Vasil Zadivlyayus u tvoyi zinici Kiyiv A ba ba ga la ma ga 2019 208 s Marina Pavlenko pro Pavla Tichinu Nadiyu Surovcovu Vasilya Simonenka Vasilya Stusa Irinu Zhilenko M Pavlenko K Grani T 2009 120 s il Seriya Zhittya vidatnih ditej ISBN 978 966 465 250 3 Ternistij shlyah do chitacha yak v Ukrayini vidavalisya knigi Vasilya Simonenka poglyad u 60 80 ti rr HH st Volodimir Bilenko Kiyiv Prosvita 2016 127 s il portr ISBN 978 617 7201 27 3 Shankovsky I Vasyl Symonenko and his Background 26 sichnya 2021 u Wayback Machine Edmonton University of Alberta 1966 100 p angl Paharenko V V dorozi do Ridnogo krayu Do 75 richchya z dnya narodzhennya Vasilya Simonenka Svoboda 2010 Ch 3 S 5 19 sichnya 2012 u Wayback Machine Ivan Andrusyak Mif pro Vasilya Simonenka UNIAN Kultura 2011 17 sich 20 sichnya 2011 u Wayback Machine Igor Melnik Vasil Simonenko Lvove hoch trishki mene zrozumij Zbruch 2015 8 sich 8 sichnya 2015 u Wayback Machine Vasilevi mogli vkorotiti zhittya cherez virsh pro Hrushova interv yu z Eduardom Kuharenkom kolishnim spivrobitnikom Vasilya Simonenka Internet vidannya Poltavshina 8 sichnya 2015 u Wayback Machine Vasil Simonenko Ukrayino ti moya molitva biobibliogr naris avt narisu L Tarnashinska bibliogr uporyad G Gamalij M vo kulturi i turizmu Ukrayini Nac parlam b ka Ukrayini In t l ri im T G Shevchenka NAN Ukrayini Kiyiv 2007 119 1 s Shistdesyatnictvo profili na tli pokolinnya vip 11 19 veresnya 2020 u Wayback Machine