Національний історико-меморіальний заповідник «Биківнянські могили» — заповідник національного значення (з 2006), найбільше в Україні місце поховання жертв масових політичних репресій 1937—1941 років. Розташоване у Дніпровському районі Києва, на його північно-східній околиці, за 1,5 км від колишнього селища Биківня поблизу автомагістралі М01 Київ — Бровари. Територія Національного історико-меморіального заповідника «Биківнянські могили» складає майже 239 га та є найбільшим в Україні місцем поховання жертв сталінських репресій.
Братська могила | |
50°28′18″ пн. ш. 30°41′48″ сх. д. / 50.4718700000277778° пн. ш. 30.69672000002777779° сх. д.Координати: 50°28′18″ пн. ш. 30°41′48″ сх. д. / 50.4718700000277778° пн. ш. 30.69672000002777779° сх. д. | |
Країна | ![]() |
---|---|
Розташування | |
Засновано | 30 квітня 1994 (як меморіальний комплекс) |
Оператор | Міністерство культури України |
Вебсторінка | bykivnia.org.ua |
![]() ![]() Биківнянські могили (Україна) | |
Місце поховання страчених і закатованих
Секретна ділянка НКВС УРСР офіційно почала свій відлік діяльності 20 березня 1937 року після рішення Президії Київської міської ради про виділення землі у 19,20 кварталах Биківнянського лісу для спецпотреб НКВС. Упродовж 1937—1941 років (до окупації німцями Києва) вона була місцем таємного поховання жертв сталінських політичних репресій, розстріляних у київських в'язницях НКВС УРСР. Тіла розстріляних привозили на територію спецділянки вантажними автомобілями ГАЗ-АА, скидали з заздалегідь підготовлені ями, присипали вапном і засипали ґрунтом. Експерти, що досліджували останки жертв, свідчать про те, що більшість із них загинули від пострілу в потилицю або основу черепа. Тіла людей закопували завжди в одязі, разом із речами, документами, дрібними грошима, які були при них.
За попереднім планом площа спецоб’єкту мала становити 4,2 га. Реальна площа цієї ділянки більша. Існують також відомості про поховання жертв масових політичних репресій і поза межами спецоб’єкту
У Биківнянських похованнях знайшли свій останній притулок представники всіх соціальних прошарків українського суспільства — від робітників і селян до інтелектуальної еліти (науковці, письменники, митці, а також колишні урядовці, міністри та депутати Української Народної Республіки). Частка українців, похованих у Биківні, складає понад 49%. Водночас, серед жертв, похованих на спецділянці НКВС у Биківні, є представники понад 30 національностей, в тому числі й особи, яких СРСР офіційно не вважав своїми громадянами. У 1940 році таємна спец ділянка НКВС у Биківнянському лісі стала місцем поховання розстріляних поляків із «катинського списку».
Трагедія Биківні стоїть в одному ряді із такими злочинами як Аушвіц, Бухенвальд, Дахау, Бабин Яр, Катинський розстріл і Сандармох.
Розслідування
Вперше поховання у Биківнянському лісі були досліджені нацистськими окупантами восени 1941. Могили було розкрито за розпорядженням німецької адміністрації, із залученням місцевих мешканців і представників преси. Інформаційні повідомлення про знайдені закатовані тіла вмістили газети - "Berliner Borsen Zeitung", "Львівські вісті", "Українське слово" та інші.
Внесок українських шістдесятників у відкриття правди про Биківню
"Першовідкривачами" поховань у Биківнянському лісі стали члени Київського клубу творчої молоді. Саме Лесь Танюк як голова КТМ та інші віднайшли та оприлюднили місця таємних поховань жертв НКВС на Васильківському і Лукянівському кладовищах та Биківні. На початку 1960-х Лесь Танюк, Алла Горська і Василь Симоненко як члени комісії КТМ, що мала розслідувати злочини «сталінського періоду порушення законності», здійснили візит у Биківнянський ліс, про що збереглися записи у щоденнику режисера. Лесь Танюк зафіксував усе побачене і, зокрема, людські черепи, якими діти грали у футбол. Повторно Лесь Танюк звернувся з листами до членів Політбюро ЦК КПРС і першого секретаря ЦК КПУ П. Шелеста на початку 1970-х років.
Радянські урядові комісії
Після зайняття Києва радянськими військами всю інформацію було знову засекречено і радянською владою проведено «власні розслідування»: три державні комісії 1944, 1971, 1987 років оголосили про те, що у Биківні поховані жертви фашизму. При цьому в ході діяльності останньої з них було виявлено та знищено багато документів. Лише четверта комісія у липні 1989 року оголосила, що у Биківні поховані жертви сталінських репресій.
Радянська комісія у справі воєнних злочинів 1944 року, вже після відвоювання України від гітлерівців, оголосила Биківнянське поховання місцем поховання в'язнів Дарницького табору військовополонених, в якому гітлерівці стратили 75 тисяч радянських солдатів і офіцерів. Таке рішення комісія ухвалила на тій підставі, що Дарницький концтабір був розташований за 5 км від биківнянського поховання.
Друга урядова комісія 1971 року знову визнала ці поховання могилами жертв гітлерівських окупантів. Тоді ж було перепоховано понад 4 тисяч останків.
Третя урядова комісія 1987 року підтвердила висновки двох попередніх комісій.
У 1988 році Рада міністрів УРСР зобов'язала вивчити питання, пов'язане з Биківнянським похованням. Була створена четверта комісія. У процесі розслідування й наступного перепоховання виявлено особисті речі окремих жертв, завдяки чому вдалося встановити прізвища деяких осіб, заарештованих у 1936—1941 роках. Судово-медична експертиза дала змогу зробити остаточний висновок, що то були останки жертв сталінських репресій — радянських громадян, страчених НКВС у 1936—1941 роках.
У травні 1988 влада встановила пам'ятник на братській могли у вигляді гранітного куба, на якому було викарбувано, що там «поховано 6329 радянських солдатів, партизанів, підпільників і мирних громадян, знищених фашистськими загарбниками у 1941—1943 рр.».
15 липня 1988-го відбувся перший альтернативний мітинг у Биківні. А наприкінці року московська «Литературная газета» у статті її київського кореспондента Сергія Кисельова подала правдиву версію цих поховань [1].
Сучасні дослідження
У 2009 році співробітниками СБУ за документами було встановлено прізвища 14 191 особи. На сьогодні науковцями Національного історико-меморіального заповідника «Биківнянські могили» встановлено імена понад 18 500 осіб, страчених у київських в'язницях похованих у Биківні. Роботи продовжуються і мартиролог постійно поповнюється. За думкою науковців, у Биківнянському лісі може покоїтись від 50 до 100 тис. репресованих комуністичною владою.
«Биківні» по всій Україні
Станом на 2017 рік встановлено 18 місць захоронення жертв сталінських репресій. Усі вони, як правило, старанно приховувалися радянською владою: бетонувалися, відводилися під будівництва або видавалися за кладовища померлих від тифу чи інших інфекційних хвороб. Зокрема, у Хмельницькому на такому місці збудовано Центральний універмаг, у Вінниці — парк культури і відпочинку, ще є 9-й км Запорізького шосе у Дніпрі та центральне міське кладовище в Сумах.
Окрім обласних центрів, такі ж місця захоронень жертв репресій є чи не у кожному райцентрі, чи поблизу них. Як розповів Голова Київського товариства «Меморіал» Роман Круцик — лише в Івано-Франківській області розкопки проводилися у 126 місцях.
Дослідники стверджують, що поховання є неподалік, або безпосередньо поряд, усіх приміщень, де колись «таборилося» НКВС.
Створення заповідника
30 квітня 1994 року відбулося відкриття Биківнянського меморіального комплексу жертвам комуністичного режиму.
22 травня 2001 року Кабінет Міністрів України під керівництвом Віктора Ющенка ухвалив Постанову "Про створення державного історико-меморіального заповідника «Биківнянські могили».
24 червня 2001 року у рамках свого візиту в Україну Биківню відвідав Папа Римський Іван Павло II.
17 травня 2006 року Президент України Віктор Ющенко підписав Указ про надання Державному історико-меморіальному заповіднику «Биківнянські могили» статусу національного.
21 травня 2006 року на території Державного історико-меморіального заповідника «Биківнянські могили» Президент України Віктор Ющенко, як і в попередні роки, взяв участь у церемонії вшанування пам'яті жертв сталінського режиму.
21 вересня 2012 року на території Національного історико-меморіального заповідника «Биківнянські могили», у присутності президентів Польщі та України, урочисто відкрито Міжнародний меморіал жертвам тоталітаризму 1937—1941 років, який складається з двох частин: українського Меморіалу і польського військового кладовища. Меморіал збудований у 2012 році за проєктом українського архітектора, академіка Лариси Скорик та польських архітекторів Роберта Гловацького та Марека Модерау.
Меморіал 1995 року
У 1995 році у Биківні був створений Меморіальний комплекс в пам’ять жертв політичних репресій 1930-х років, який є памятнкою національного значення. Автори: скульптор Володимир Чепелик і архітектор Георгій Кислий.
Меморіал складався з семи об'єктів, розосереджених від головного входу до братської могили. На початку доріжки з гравію, яка веде у глибину лісу, ліворуч споруджено "Пам'ятник репресованому" - бронзову скульптуру чоловіка на повний зріст (висота — 3,6 м), встановлену без плінта на ґрунт. Обабіч скульптури розташовані брили з сірого граніту, на одній з яких (праворуч) — лаконічна дата накладними бронзовими цифрами «1937». Скульптор створив психологічно сконцентрований «пам'ятник-стан». Чоловік, одягнений у чоботи, ватник, з речовим мішком в опущених і складених «у замок» руках. Документальна правдивість образу, максимально наближена до життєвої ситуації, є містким символом незчисленних репресованих, особистості яких були штучно уніфіковані, знеособлені, часто морально зламані, перетворені на аморфний натовп. Толерантний психологізм портретної характеристики свідчить про глибоку внутрішню трагедію людини (в широкому значенні — всього українського народу), репресованої за власні переконання, ідеали, а потім і фізично страченої.
Ліворуч від доріжки з гравію, навпроти скульптури встановлено брилу з сірого граніту з написом: «Тут у 19 кварталі Биківнянського лісу поховані жертви політичних репресій». Неподалік від першої брили у лісі (праворуч від доріжки) — брила з сірого граніту без напису, на якій вибито хрест. Далі в лісі (ліворуч від доріжки) — ще одна брила з сірого граніту без напису, на якій також вибито хрест. У глибині лісу за поворотом, праворуч від доріжки — брила з сірого граніту з написом: «Найдорожче у вас — воля, ми оплатили її життям». У глибині лісу (праворуч від доріжки) — брила з червоного граніту з написом: «Ці сосни є свідками страшного злочину. Тут поховано тисячі невинно Убієнних. Поклонись праху їх. Вічна пам'ять».
Траурна доріжка закінчувалась майданчиком, викладеним бетонними плитами, і братською могилою жертв репресій, на якій був встановлений пам'ятний знак: металевий хрест на гранітному постаменті у вигляді куба. На постаменті напис: «Вічна пам'ять».
На початку меморіалу — праворуч і ліворуч від скульптурної постаті репресованого (вздовж траси Київ-Бровари), а також у глибині лісу встановлено 87 стилізованих металевих хрестів.
Перепоховання жертв комуністичного режиму в Биківнянському лісі
28 жовтня 2006 року з благословення Святійшого Патріарха Київського і всієї Руси-України Філарета, архієпископ Переяслав-Хмельницький Димитрій очолив заупокійну панахиду, приурочену перепохованню останків 817 жертв комуністичного режиму в Биківнянському лісі. Биківнянський ліс став останнім місцем упокоєння для тисяч невинно розстріляних осіб, які були заарештовані радянською спецслужбою НКВС.
Міжнародний меморіал жертв тоталітаризму 1937—1941 років
«Биківнянські могили», у присутності президентів Польщі та України, урочисто відкрито Міжнародний меморіал жертвам тоталітаризму 1937—1941 років, який складається з двох частин: українського Меморіалу і польського військового цвинтаря. Меморіал збудований у 2012 році за проєктом українського архітектора, академіка Л. Скорик та польських архітекторів Роберта Гловацького та Марека Модерау.
Український меморіал
створений у 2011-2012 роках за проєктом архітектора Л. Скорик. Він складається із кількох елементів: Братської могили із 10 козацькими хрестами, стилізованої під курган; Центрального монументу у вигляді колони з кульовими отворами та братським вогнем; меморіальних стін із прізвищами розстріляних. Складовою Меморіалу є також рельєфи «Пам’яті школи Михайла Бойчука», «На цвинтарі розстріляних ілюзій», створені скульптором Володимиром Мельниченком. Вони умістили багато сюжетів – вир національно-визвольних змагань, проголошенням УНР, радянські репресії в Україні, доля художників-бойчукістів [2]. У Братські могили орієнтовно перепоховані рештки 10-12 тис. жертв сталінських репресій.
Польський військовий цвинтар
створений у 2011–2012 роках з ініціативи Ради охорони пам’яті про боротьбу та мучеництво. На цвинтарі поховані рештки 3435 польських громадян з т.зв. «українського Катинського списку», убитих у 1940 році офіцерами НКВС. Це четверте Катинське кладовище після відкритих у 2000 році цвинтарів в Катинському лісі, в Мідному та в Харкові.
На цвинтарі, серед іншого, є вівтар з іменами жертв, Дзвін пам’яті та релігійні символи, що підкреслюють багатоконфесійність ІІ Речі Посполитої: хрести – латинський і православний, зірка Давида та півмісяць.
Історія
Археологічні та ексгумаційні дослідження в Биківні розпочалися у 1989 році, на хвилі горбачовської політики гласності. Тоді була проведена спеціальна ексгумація, після якої влада СРСР визнала, що в лісі поховані люди, убиті співробітниками НКВС у 1937–1938 роках (раніше стверджувалося, що в Биківні поховані люди, вбиті німцями під час Другої світової війни). У 1990 році під час досліджень були знайдені документи громадян Польщі. Польські ексгумаційні роботи проводились у Биківні у 2001, 2006, 2007 роках, а також у 2011 та 2012 роках. Роботою керував проф. Анджей Кола. У 2007 році було знайдено жетон, який належав сержанту на ім’я Юзеф Наглік. У 2007 році рештки 1488 громадян Польщі були поховані в братській могилі. Після подальших робіт у 2011 році було встановлене ще одне поховання.
Після прихильного жесту прем’єр-міністра України Миколи Азарова щодо створення польського цвинтаря та пам’ятника в Биківні Рада охорони пам’яті боротьби та мучеництва оголосила конкурс на проєкт цвинтаря. Проєкт був створений у студії Марека Модерау. 28 листопада 2011 року Президент Республіки Польща Броніслав Коморовський та Президент України Віктор Янукович заклали акт заснування будівництва Польського військового кладовища в Київській Биківні. Разом із фундаційним актом у Биківні були вкопані в землю урни з землею з Катині, Козельська, Осташкова, Мідного, Старобільська, Харкова та Варшави. Урочисте відкриття та освячення кладовища відбулося 21 вересня 2012 року. У церемонії взяли участь, серед інших: Президент Республіки Польща Броніслав Коморовський, Президент України Віктор Янукович, керівник Канцелярії Президента Яцек Міхаловський, міністри: Богдан Здроєвський, Томаш Семоняк, Яромир Соколовський, Славомір Рибіцкі, Ірена Войціцка, голова Бюро національної безпеки Станіслав Козей, польовий єпископ Війська Польського Юзеф Ґуздек та родичі загиблих, представники Федерації сімей Катині, які приїхали в Україну спецпоїздом. Польське військове кладовище в Київській Биківні називають четвертим Катинським цвинтарем.
При вході до польської частини меморіалу у Биківні на тротуарі з’являється напис «Польський військовий цвинтар», а на стовпчиках двома мовами «Пам’яті громадян Республіки Польща, жертв Катинського масового розстрілу заарештованих після 17 вересня 1939 р. радянським НКВС і вбитих за рішенням вищих органів влади СРСР від 5 березня 1940 р.». На могилі є напис: «Тут спочивають громадяни Республіки Польща, які згідно з рішенням вищих органів влади СРСР від 5 березня 1940 року були розстріляні у внутрішній тюрмі НКВС у Києві. Рештки загиблих були виявлені під час археологічних робіт у 2001, 2006-2007, 2011-2012 роках».
25 січня 2017 року невідомі вандали осквернили та спустошили українську та польську частини некрополя, розмістивши на пам’ятниках образливі антипольські та антиукраїнські написи.
Відомі особистості знищені радянським тоталітаризмом
- Бандера Андрій Михайлович — священик УГКЦ, батько Степана Бандери.
- Іванів Михайло Онуфрійович — військовий та політичний діяч, генерал-майор царської армії, генерал-хорунжий Армії УНР.
- Дудруківський Володимир – український громадський діяч, літературознавець, мовознавець, педагог, директор Першої української гімназії імені Т. Г. Шевченка у Києві.
- Крижанівський Федір – український політичний діяч, кооператор, один із засновників Української Центральної Ради
- Семенко Михайль - поет, теоретик і основоположник українського футуризму.
- Йогансен Майк - поет, літературний критик, лінгвіст, перекладач.
- Івасюк Микола - художник.
- Гагенмейстер Володимир – український живописець, графік, іллюстратор, педагог, мистецтвознавець та видавець.
- Бойчук Михайло - художник, педагог, засновник "бойчукізму".
- Верховинець Василь - композитор, диригент, хореограф, теоретик народного танцю.
- Певний Олександр Герасимович - актор і співак.
- Мовчанівський Феодосій Миколайович - археолог.
- Певний Микола Герасимович - актор.
- Ручко Гнат - мікробіолог, член-кореспондент ВУАН, директор Інституту
- Черкаський Теофан - політичний діяч, міністр преси і пропаганди УНР в уряді І. Мазепи.
- Черняхівська Вероніка – українська поетка, перекладачка, онучка драматурга Михайла Старицького.
- Водяний Яків - політичний, військовий і громадський діяч, драматург, підприємець, повстанський отаман, розвідник.
- Каргальський Сергій – український актор і організатор театральної справи; у різні роки – директор Харківської і Одеської опери, художній керівник Київського театру музичної комедії.
- Шагайда Степан – український актор театру і кіно.
- Пучківський Олександр – український оториноларинголог, доктор медичних наук, професор, розробник української медичної термінології.
- представники розстріляного відродження.
Заповідник на сучасному етапі розвитку
Місією Заповідника стало збереження і вшанування пам’яті про жертв політичного терору й перетворення цієї пам’яті на чинник формування колективної національної ідентичності громадян та дієвий запобіжник виникненню у суспільстві антигуманістичних тенденцій.
Упродовж 2015-2022 рр. була підготовлена низка фотодокументальних виставок, які не лише розповідали про функціонування таємної спецділянки НКВС УРСР у Биківнянському лісі, й причини масових політичних репресій, а й через особисті історії показували втрати, яких зазнали українці у тій чи іншій соціально-професійній групі. Виставки експонувалися як на території Заповідника, так і в інших закладах культури. З електронним каталогом виставкових проектів Заповідника можна ознайомитися тут: https://bykivnia.org.ua/strong-kataloh-vystavok-nimz-bykivnianski-mohyly-za-2015-2022-roky-strong/
Також були започатковані проєкти: «Сторінками Биківнянського мартиролога», «Биківнянська трагедія: імена з безіменних могил», «Відлуння Биківні», «Портрети Биківні», «Биківнянський злочин: пошук правди, пам'ять».
Заповідник організовує культурно-просвітницькі та мистецькі заходи, має лекторій, який діє на безоплатній основі.
Науковці установи організували і провели низку наукових конференцій: у 2013 році - Всеукраїнську наукову конференцію “Биківня в системі політичних репресій УРСР у 1937-1941 роках: дослідницькі рефлексії та інтерпретації” , у 2016 році - Науково-практичну конференцію «Биківнянська трагедія в контексті злочинів тоталітарного режиму» (спільно з УІНП, КНУ імені Тараса Шевченка), у 2021 році - Міжнародну наукову конференцію «Биківня – від території смерті до місця пам’яті» (до 20-річчя заснування Національного історико-меморіального заповідника «Биківнянські могили»), спільно з УІНП, Інститутом історії України НАН України.
Відео- та аудіопродукція розміщаються на сторінці Заповідника в Ютубі: https://www.youtube.com/@user-ld7rm1zo9j
Окрім цього, відповідно до Указу Президента України щороку у третю неділю травня на Міжнародному меморіалі жертв тоталітаризму 1937 – 1941 років НІМЗ «Биківнянські могили» відбуваються загальнодержавні заходи з вшанування Дня пам’яті жертв політичних репресій.
Національне військове меморіальне кладовище
31 травня 2022 року Верховна Рада України ухвалила закон, яким передбачається створення Національного військового меморіального кладовища. Відповідно із законом, кладовище буде розміщене на спеціально відведеній земельній ділянці архітектурний комплекс, що включатиме саме власне військове кладовище, музейний комплекс, ритуальну будівлю та інші необхідні споруди для організації почесних поховань. Також передбачається, що увічнення пам'яті полеглих, хто вже був похований на інших цвинтарях, здійснюватиметься у музейному комплексі «Національного військового меморіального кладовища». Восени 2022 року при Міністерстві у справах ветеранів України заснована окрема установа — «Національне військове меморіальне кладовище», яка опікуватиметься його створенням, а після — забезпечуватиме належне функціонування простору.
У квітні 2023 року в КМДА створена робоча група з представників Кабінету Міністрів України, міністерств та Київської міської державної адміністрації, яка має на меті напрацювати можливі варіанти транспортного сполучення з меморіальним військовим кладовищем у Биківні. Зокрема, розглядається організація автобусного маршруту, продовження будівництва метрополітену та трамвайної лінії у зазначеному напрямку.
У грудні 2023 року Верховна Рада ухвалила закон щодо забезпечення створення та експлуатації Національного військового меморіального кладовища і затвердила його ймовірне розташування в селі Гатному Фастівського району Київської області [3].
Зображення
- Вхід до заповіднику
- Пам'ятний знак про жертви політичних репресій
- Українські рушники на хрестах
- Пам'ятні знаки
- Щорічне вшанування жертв репресій небайдужими людьми
Див. також
- Меморіальні місця тоталітарних репресій в Україні
- Вінницька трагедія
- Сандармох
- Рутченкове поле, Донецьк
- Дем'янів лаз, місце масового поховання біля Івано-Франківська
- Масові розстріли в'язнів НКВС
- Єжовщина
- Катинський розстріл
- Куропати, місце масового поховання біля Мінська, Білорусь
- Саліна (урочище)
- Лисенко Микола Григорович
Примітки
- Софію Київську і «Биківнянські могили» передали Мінкульту [ 30 серпня 2011 у Wayback Machine.] // УП, 14 лютого 2011
- . Архів оригіналу за 01.10.2018. Процитовано 10.08.2011.
- Кого «ховають» Биківнянські могили [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] // Радіо Свобода
- . Архів оригіналу за 28.11.2021. Процитовано 10.08.2011.
- Юрій Шаповал. Биківня: матеріалізація історичної пам'яті [ 28 серпня 2011 у Wayback Machine.] / «Дзеркало тижня» № 19, 19 травня 2007
- Україна вшановує День пам'яті жертв політичних репресій. Слово Президента України Віктора Ющенка у Биківні в День пам'яті жертв політичних репресій[недоступне посилання з червня 2019] // Офіційний вебпортал Київської міської влади
- . Архів оригіналу за 2 квітня 2015. Процитовано 10 серпня 2011.
- У Биківні можуть створити Національне військове меморіальне кладовище. Район. Історія. 24 березня 2023.
- В Києві хочуть побудувати нову станцію метро: для чого це потрібно. 28 квітня 2023.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Биківнянські могили |
- https://bykivnia.org.ua [ 22 травня 2022 у Wayback Machine.] Офіційний сайт заповідника
- http://ua.bykivnya.org/ [ 5 серпня 2021 у Wayback Machine.] Колишній сайт заповідника
- В. О. Козенюк. Биківня [ 23 травня 2017 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998. — Т. 1 : А — Г. — 672 с. — .
- Трагическая правда о Быковне до сих пор засекречена [ 28 листопада 2011 у Wayback Machine.] (рос.)
- Янукович поручил построить центральную часть Мемориала жертв тоталитаризма в Быковне [ 26 лютого 2017 у Wayback Machine.] // Корреспондент, 4 листопада 2011 (рос.)
- Веб-енциклопедія Києва.
- Вулиці Києва. Довідник / за ред. А. В. Кудрицького. — К. : «Українська енциклопедія» ім. М. П. Бажана, 1995. — 352 с. — .
- Київ: енциклопедичний довідник / за ред. А. В. Кудрицького. — К. : Гол. ред. Української Радянської Енциклопедії, 1981. — 736 с., іл.
- Київ. Короткий топонімічний довідник. Довідкове видання / Л. А. Пономаренко, О. О. Різник — К. : Видавництво «Павлім», 2003. — 124 с. : іл. — .
- Биківнянські могили. Історична довідка / Офіційний сайт Українського інституту національної пам'яті
- Україна Інкогніта [ 16 вересня 2010 у Wayback Machine.]
- Енциклопедія історії України: Т. 1: А-В / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. НАН України. Інститут історії України.- К.: В-во «Наукова думка», 2003. — 688 с.: іл.
- Веб-енциклопедія Києва.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Nacionalnij istoriko memorialnij zapovidnik Bikivnyanski mogili zapovidnik nacionalnogo znachennya z 2006 najbilshe v Ukrayini misce pohovannya zhertv masovih politichnih represij 1937 1941 rokiv Roztashovane u Dniprovskomu rajoni Kiyeva na jogo pivnichno shidnij okolici za 1 5 km vid kolishnogo selisha Bikivnya poblizu avtomagistrali M01 Kiyiv Brovari Teritoriya Nacionalnogo istoriko memorialnogo zapovidnika Bikivnyanski mogili skladaye majzhe 239 ga ta ye najbilshim v Ukrayini miscem pohovannya zhertv stalinskih represij Nacionalnij istoriko memorialnij zapovidnik Bikivnyanski mogili Bratska mogilaBratska mogila50 28 18 pn sh 30 41 48 sh d 50 4718700000277778 pn sh 30 69672000002777779 sh d 50 4718700000277778 30 69672000002777779 Koordinati 50 28 18 pn sh 30 41 48 sh d 50 4718700000277778 pn sh 30 69672000002777779 sh d 50 4718700000277778 30 69672000002777779Krayina UkrayinaRoztashuvannya Ukrayina Kiyiv Dniprovskij r n s Bikivnya 19 ta 20 j kvartali Bikivnyanskogo lisu Zasnovano 30 kvitnya 1994 yak memorialnij kompleks Operator Ministerstvo kulturi UkrayiniVebstorinka bykivnia org uaBikivnyanski mogili Ukrayina Bikivnyanski mogili u VikishovishiMisce pohovannya strachenih i zakatovanihSekretna dilyanka NKVS URSR oficijno pochala svij vidlik diyalnosti 20 bereznya 1937 roku pislya rishennya Prezidiyi Kiyivskoyi miskoyi radi pro vidilennya zemli u 19 20 kvartalah Bikivnyanskogo lisu dlya specpotreb NKVS Uprodovzh 1937 1941 rokiv do okupaciyi nimcyami Kiyeva vona bula miscem tayemnogo pohovannya zhertv stalinskih politichnih represij rozstrilyanih u kiyivskih v yaznicyah NKVS URSR Tila rozstrilyanih privozili na teritoriyu specdilyanki vantazhnimi avtomobilyami GAZ AA skidali z zazdalegid pidgotovleni yami prisipali vapnom i zasipali gruntom Eksperti sho doslidzhuvali ostanki zhertv svidchat pro te sho bilshist iz nih zaginuli vid postrilu v potilicyu abo osnovu cherepa Tila lyudej zakopuvali zavzhdi v odyazi razom iz rechami dokumentami dribnimi groshima yaki buli pri nih Za poperednim planom plosha specob yektu mala stanoviti 4 2 ga Realna plosha ciyeyi dilyanki bilsha Isnuyut takozh vidomosti pro pohovannya zhertv masovih politichnih represij i poza mezhami specob yektu U Bikivnyanskih pohovannyah znajshli svij ostannij pritulok predstavniki vsih socialnih prosharkiv ukrayinskogo suspilstva vid robitnikiv i selyan do intelektualnoyi eliti naukovci pismenniki mitci a takozh kolishni uryadovci ministri ta deputati Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki Chastka ukrayinciv pohovanih u Bikivni skladaye ponad 49 Vodnochas sered zhertv pohovanih na specdilyanci NKVS u Bikivni ye predstavniki ponad 30 nacionalnostej v tomu chisli j osobi yakih SRSR oficijno ne vvazhav svoyimi gromadyanami U 1940 roci tayemna spec dilyanka NKVS u Bikivnyanskomu lisi stala miscem pohovannya rozstrilyanih polyakiv iz katinskogo spisku Tragediya Bikivni stoyit v odnomu ryadi iz takimi zlochinami yak Aushvic Buhenvald Dahau Babin Yar Katinskij rozstril i Sandarmoh RozsliduvannyaVpershe pohovannya u Bikivnyanskomu lisi buli doslidzheni nacistskimi okupantami voseni 1941 Mogili bulo rozkrito za rozporyadzhennyam nimeckoyi administraciyi iz zaluchennyam miscevih meshkanciv i predstavnikiv presi Informacijni povidomlennya pro znajdeni zakatovani tila vmistili gazeti Berliner Borsen Zeitung Lvivski visti Ukrayinske slovo ta inshi Vnesok ukrayinskih shistdesyatnikiv u vidkrittya pravdi pro Bikivnyu Pershovidkrivachami pohovan u Bikivnyanskomu lisi stali chleni Kiyivskogo klubu tvorchoyi molodi Same Les Tanyuk yak golova KTM ta inshi vidnajshli ta oprilyudnili miscya tayemnih pohovan zhertv NKVS na Vasilkivskomu i Lukyanivskomu kladovishah ta Bikivni Na pochatku 1960 h Les Tanyuk Alla Gorska i Vasil Simonenko yak chleni komisiyi KTM sho mala rozsliduvati zlochini stalinskogo periodu porushennya zakonnosti zdijsnili vizit u Bikivnyanskij lis pro sho zbereglisya zapisi u shodenniku rezhisera Les Tanyuk zafiksuvav use pobachene i zokrema lyudski cherepi yakimi diti grali u futbol Povtorno Les Tanyuk zvernuvsya z listami do chleniv Politbyuro CK KPRS i pershogo sekretarya CK KPU P Shelesta na pochatku 1970 h rokiv Radyanski uryadovi komisiyi Pislya zajnyattya Kiyeva radyanskimi vijskami vsyu informaciyu bulo znovu zasekrecheno i radyanskoyu vladoyu provedeno vlasni rozsliduvannya tri derzhavni komisiyi 1944 1971 1987 rokiv ogolosili pro te sho u Bikivni pohovani zhertvi fashizmu Pri comu v hodi diyalnosti ostannoyi z nih bulo viyavleno ta znisheno bagato dokumentiv Lishe chetverta komisiya u lipni 1989 roku ogolosila sho u Bikivni pohovani zhertvi stalinskih represij Radyanska komisiya u spravi voyennih zlochiniv 1944 roku vzhe pislya vidvoyuvannya Ukrayini vid gitlerivciv ogolosila Bikivnyanske pohovannya miscem pohovannya v yazniv Darnickogo taboru vijskovopolonenih v yakomu gitlerivci stratili 75 tisyach radyanskih soldativ i oficeriv Take rishennya komisiya uhvalila na tij pidstavi sho Darnickij konctabir buv roztashovanij za 5 km vid bikivnyanskogo pohovannya Druga uryadova komisiya 1971 roku znovu viznala ci pohovannya mogilami zhertv gitlerivskih okupantiv Todi zh bulo perepohovano ponad 4 tisyach ostankiv Tretya uryadova komisiya 1987 roku pidtverdila visnovki dvoh poperednih komisij U 1988 roci Rada ministriv URSR zobov yazala vivchiti pitannya pov yazane z Bikivnyanskim pohovannyam Bula stvorena chetverta komisiya U procesi rozsliduvannya j nastupnogo perepohovannya viyavleno osobisti rechi okremih zhertv zavdyaki chomu vdalosya vstanoviti prizvisha deyakih osib zaareshtovanih u 1936 1941 rokah Sudovo medichna ekspertiza dala zmogu zrobiti ostatochnij visnovok sho to buli ostanki zhertv stalinskih represij radyanskih gromadyan strachenih NKVS u 1936 1941 rokah U travni 1988 vlada vstanovila pam yatnik na bratskij mogli u viglyadi granitnogo kuba na yakomu bulo vikarbuvano sho tam pohovano 6329 radyanskih soldativ partizaniv pidpilnikiv i mirnih gromadyan znishenih fashistskimi zagarbnikami u 1941 1943 rr 15 lipnya 1988 go vidbuvsya pershij alternativnij miting u Bikivni A naprikinci roku moskovska Literaturnaya gazeta u statti yiyi kiyivskogo korespondenta Sergiya Kiselova podala pravdivu versiyu cih pohovan 1 Suchasni doslidzhennya U 2009 roci spivrobitnikami SBU za dokumentami bulo vstanovleno prizvisha 14 191 osobi Na sogodni naukovcyami Nacionalnogo istoriko memorialnogo zapovidnika Bikivnyanski mogili vstanovleno imena ponad 18 500 osib strachenih u kiyivskih v yaznicyah pohovanih u Bikivni Roboti prodovzhuyutsya i martirolog postijno popovnyuyetsya Za dumkoyu naukovciv u Bikivnyanskomu lisi mozhe pokoyitis vid 50 do 100 tis represovanih komunistichnoyu vladoyu Bikivni po vsij UkrayiniStanom na 2017 rik vstanovleno 18 misc zahoronennya zhertv stalinskih represij Usi voni yak pravilo staranno prihovuvalisya radyanskoyu vladoyu betonuvalisya vidvodilisya pid budivnictva abo vidavalisya za kladovisha pomerlih vid tifu chi inshih infekcijnih hvorob Zokrema u Hmelnickomu na takomu misci zbudovano Centralnij univermag u Vinnici park kulturi i vidpochinku she ye 9 j km Zaporizkogo shose u Dnipri ta centralne miske kladovishe v Sumah Okrim oblasnih centriv taki zh miscya zahoronen zhertv represij ye chi ne u kozhnomu rajcentri chi poblizu nih Yak rozpoviv Golova Kiyivskogo tovaristva Memorial Roman Krucik lishe v Ivano Frankivskij oblasti rozkopki provodilisya u 126 miscyah Doslidniki stverdzhuyut sho pohovannya ye nepodalik abo bezposeredno poryad usih primishen de kolis taborilosya NKVS Stvorennya zapovidnikaPam yatnik represovanomu bilya vhodu do Zapovidnika 30 kvitnya 1994 roku vidbulosya vidkrittya Bikivnyanskogo memorialnogo kompleksu zhertvam komunistichnogo rezhimu 22 travnya 2001 roku Kabinet Ministriv Ukrayini pid kerivnictvom Viktora Yushenka uhvaliv Postanovu Pro stvorennya derzhavnogo istoriko memorialnogo zapovidnika Bikivnyanski mogili 24 chervnya 2001 roku u ramkah svogo vizitu v Ukrayinu Bikivnyu vidvidav Papa Rimskij Ivan Pavlo II 17 travnya 2006 roku Prezident Ukrayini Viktor Yushenko pidpisav Ukaz pro nadannya Derzhavnomu istoriko memorialnomu zapovidniku Bikivnyanski mogili statusu nacionalnogo 21 travnya 2006 roku na teritoriyi Derzhavnogo istoriko memorialnogo zapovidnika Bikivnyanski mogili Prezident Ukrayini Viktor Yushenko yak i v poperedni roki vzyav uchast u ceremoniyi vshanuvannya pam yati zhertv stalinskogo rezhimu 21 veresnya 2012 roku na teritoriyi Nacionalnogo istoriko memorialnogo zapovidnika Bikivnyanski mogili u prisutnosti prezidentiv Polshi ta Ukrayini urochisto vidkrito Mizhnarodnij memorial zhertvam totalitarizmu 1937 1941 rokiv yakij skladayetsya z dvoh chastin ukrayinskogo Memorialu i polskogo vijskovogo kladovisha Memorial zbudovanij u 2012 roci za proyektom ukrayinskogo arhitektora akademika Larisi Skorik ta polskih arhitektoriv Roberta Glovackogo ta Mareka Moderau Memorial 1995 rokuU 1995 roci u Bikivni buv stvorenij Memorialnij kompleks v pam yat zhertv politichnih represij 1930 h rokiv yakij ye pamyatnkoyu nacionalnogo znachennya Avtori skulptor Volodimir Chepelik i arhitektor Georgij Kislij Memorial skladavsya z semi ob yektiv rozoseredzhenih vid golovnogo vhodu do bratskoyi mogili Na pochatku dorizhki z graviyu yaka vede u glibinu lisu livoruch sporudzheno Pam yatnik represovanomu bronzovu skulpturu cholovika na povnij zrist visota 3 6 m vstanovlenu bez plinta na grunt Obabich skulpturi roztashovani brili z sirogo granitu na odnij z yakih pravoruch lakonichna data nakladnimi bronzovimi ciframi 1937 Skulptor stvoriv psihologichno skoncentrovanij pam yatnik stan Cholovik odyagnenij u choboti vatnik z rechovim mishkom v opushenih i skladenih u zamok rukah Dokumentalna pravdivist obrazu maksimalno nablizhena do zhittyevoyi situaciyi ye mistkim simvolom nezchislennih represovanih osobistosti yakih buli shtuchno unifikovani zneosobleni chasto moralno zlamani peretvoreni na amorfnij natovp Tolerantnij psihologizm portretnoyi harakteristiki svidchit pro gliboku vnutrishnyu tragediyu lyudini v shirokomu znachenni vsogo ukrayinskogo narodu represovanoyi za vlasni perekonannya ideali a potim i fizichno strachenoyi Livoruch vid dorizhki z graviyu navproti skulpturi vstanovleno brilu z sirogo granitu z napisom Tut u 19 kvartali Bikivnyanskogo lisu pohovani zhertvi politichnih represij Nepodalik vid pershoyi brili u lisi pravoruch vid dorizhki brila z sirogo granitu bez napisu na yakij vibito hrest Dali v lisi livoruch vid dorizhki she odna brila z sirogo granitu bez napisu na yakij takozh vibito hrest U glibini lisu za povorotom pravoruch vid dorizhki brila z sirogo granitu z napisom Najdorozhche u vas volya mi oplatili yiyi zhittyam U glibini lisu pravoruch vid dorizhki brila z chervonogo granitu z napisom Ci sosni ye svidkami strashnogo zlochinu Tut pohovano tisyachi nevinno Ubiyennih Poklonis prahu yih Vichna pam yat Traurna dorizhka zakinchuvalas majdanchikom vikladenim betonnimi plitami i bratskoyu mogiloyu zhertv represij na yakij buv vstanovlenij pam yatnij znak metalevij hrest na granitnomu postamenti u viglyadi kuba Na postamenti napis Vichna pam yat Na pochatku memorialu pravoruch i livoruch vid skulpturnoyi postati represovanogo vzdovzh trasi Kiyiv Brovari a takozh u glibini lisu vstanovleno 87 stilizovanih metalevih hrestiv Perepohovannya zhertv komunistichnogo rezhimu v Bikivnyanskomu lisi28 zhovtnya 2006 roku z blagoslovennya Svyatijshogo Patriarha Kiyivskogo i vsiyeyi Rusi Ukrayini Filareta arhiyepiskop Pereyaslav Hmelnickij Dimitrij ocholiv zaupokijnu panahidu priurochenu perepohovannyu ostankiv 817 zhertv komunistichnogo rezhimu v Bikivnyanskomu lisi Bikivnyanskij lis stav ostannim miscem upokoyennya dlya tisyach nevinno rozstrilyanih osib yaki buli zaareshtovani radyanskoyu specsluzhboyu NKVS Mizhnarodnij memorial zhertv totalitarizmu 1937 1941 rokiv Bikivnyanski mogili u prisutnosti prezidentiv Polshi ta Ukrayini urochisto vidkrito Mizhnarodnij memorial zhertvam totalitarizmu 1937 1941 rokiv yakij skladayetsya z dvoh chastin ukrayinskogo Memorialu i polskogo vijskovogo cvintarya Memorial zbudovanij u 2012 roci za proyektom ukrayinskogo arhitektora akademika L Skorik ta polskih arhitektoriv Roberta Glovackogo ta Mareka Moderau Ukrayinskij memorial stvorenij u 2011 2012 rokah za proyektom arhitektora L Skorik Vin skladayetsya iz kilkoh elementiv Bratskoyi mogili iz 10 kozackimi hrestami stilizovanoyi pid kurgan Centralnogo monumentu u viglyadi koloni z kulovimi otvorami ta bratskim vognem memorialnih stin iz prizvishami rozstrilyanih Skladovoyu Memorialu ye takozh relyefi Pam yati shkoli Mihajla Bojchuka Na cvintari rozstrilyanih ilyuzij stvoreni skulptorom Volodimirom Melnichenkom Voni umistili bagato syuzhetiv vir nacionalno vizvolnih zmagan progoloshennyam UNR radyanski represiyi v Ukrayini dolya hudozhnikiv bojchukistiv 2 U Bratski mogili oriyentovno perepohovani reshtki 10 12 tis zhertv stalinskih represij Polskij vijskovij cvintar stvorenij u 2011 2012 rokah z iniciativi Radi ohoroni pam yati pro borotbu ta muchenictvo Na cvintari pohovani reshtki 3435 polskih gromadyan z t zv ukrayinskogo Katinskogo spisku ubitih u 1940 roci oficerami NKVS Ce chetverte Katinske kladovishe pislya vidkritih u 2000 roci cvintariv v Katinskomu lisi v Midnomu ta v Harkovi Na cvintari sered inshogo ye vivtar z imenami zhertv Dzvin pam yati ta religijni simvoli sho pidkreslyuyut bagatokonfesijnist II Rechi Pospolitoyi hresti latinskij i pravoslavnij zirka Davida ta pivmisyac Istoriya Arheologichni ta eksgumacijni doslidzhennya v Bikivni rozpochalisya u 1989 roci na hvili gorbachovskoyi politiki glasnosti Todi bula provedena specialna eksgumaciya pislya yakoyi vlada SRSR viznala sho v lisi pohovani lyudi ubiti spivrobitnikami NKVS u 1937 1938 rokah ranishe stverdzhuvalosya sho v Bikivni pohovani lyudi vbiti nimcyami pid chas Drugoyi svitovoyi vijni U 1990 roci pid chas doslidzhen buli znajdeni dokumenti gromadyan Polshi Polski eksgumacijni roboti provodilis u Bikivni u 2001 2006 2007 rokah a takozh u 2011 ta 2012 rokah Robotoyu keruvav prof Andzhej Kola U 2007 roci bulo znajdeno zheton yakij nalezhav serzhantu na im ya Yuzef Naglik U 2007 roci reshtki 1488 gromadyan Polshi buli pohovani v bratskij mogili Pislya podalshih robit u 2011 roci bulo vstanovlene she odne pohovannya Pislya prihilnogo zhestu prem yer ministra Ukrayini Mikoli Azarova shodo stvorennya polskogo cvintarya ta pam yatnika v Bikivni Rada ohoroni pam yati borotbi ta muchenictva ogolosila konkurs na proyekt cvintarya Proyekt buv stvorenij u studiyi Mareka Moderau 28 listopada 2011 roku Prezident Respubliki Polsha Bronislav Komorovskij ta Prezident Ukrayini Viktor Yanukovich zaklali akt zasnuvannya budivnictva Polskogo vijskovogo kladovisha v Kiyivskij Bikivni Razom iz fundacijnim aktom u Bikivni buli vkopani v zemlyu urni z zemleyu z Katini Kozelska Ostashkova Midnogo Starobilska Harkova ta Varshavi Urochiste vidkrittya ta osvyachennya kladovisha vidbulosya 21 veresnya 2012 roku U ceremoniyi vzyali uchast sered inshih Prezident Respubliki Polsha Bronislav Komorovskij Prezident Ukrayini Viktor Yanukovich kerivnik Kancelyariyi Prezidenta Yacek Mihalovskij ministri Bogdan Zdroyevskij Tomash Semonyak Yaromir Sokolovskij Slavomir Ribicki Irena Vojcicka golova Byuro nacionalnoyi bezpeki Stanislav Kozej polovij yepiskop Vijska Polskogo Yuzef Guzdek ta rodichi zagiblih predstavniki Federaciyi simej Katini yaki priyihali v Ukrayinu specpoyizdom Polske vijskove kladovishe v Kiyivskij Bikivni nazivayut chetvertim Katinskim cvintarem Pri vhodi do polskoyi chastini memorialu u Bikivni na trotuari z yavlyayetsya napis Polskij vijskovij cvintar a na stovpchikah dvoma movami Pam yati gromadyan Respubliki Polsha zhertv Katinskogo masovogo rozstrilu zaareshtovanih pislya 17 veresnya 1939 r radyanskim NKVS i vbitih za rishennyam vishih organiv vladi SRSR vid 5 bereznya 1940 r Na mogili ye napis Tut spochivayut gromadyani Respubliki Polsha yaki zgidno z rishennyam vishih organiv vladi SRSR vid 5 bereznya 1940 roku buli rozstrilyani u vnutrishnij tyurmi NKVS u Kiyevi Reshtki zagiblih buli viyavleni pid chas arheologichnih robit u 2001 2006 2007 2011 2012 rokah 25 sichnya 2017 roku nevidomi vandali oskvernili ta spustoshili ukrayinsku ta polsku chastini nekropolya rozmistivshi na pam yatnikah obrazlivi antipolski ta antiukrayinski napisi Vidomi osobistosti znisheni radyanskim totalitarizmomBandera Andrij Mihajlovich svyashenik UGKC batko Stepana Banderi Ivaniv Mihajlo Onufrijovich vijskovij ta politichnij diyach general major carskoyi armiyi general horunzhij Armiyi UNR Dudrukivskij Volodimir ukrayinskij gromadskij diyach literaturoznavec movoznavec pedagog direktor Pershoyi ukrayinskoyi gimnaziyi imeni T G Shevchenka u Kiyevi Krizhanivskij Fedir ukrayinskij politichnij diyach kooperator odin iz zasnovnikiv Ukrayinskoyi Centralnoyi Radi Semenko Mihajl poet teoretik i osnovopolozhnik ukrayinskogo futurizmu Jogansen Majk poet literaturnij kritik lingvist perekladach Ivasyuk Mikola hudozhnik Gagenmejster Volodimir ukrayinskij zhivopisec grafik illyustrator pedagog mistectvoznavec ta vidavec Bojchuk Mihajlo hudozhnik pedagog zasnovnik bojchukizmu Verhovinec Vasil kompozitor dirigent horeograf teoretik narodnogo tancyu Pevnij Oleksandr Gerasimovich aktor i spivak Movchanivskij Feodosij Mikolajovich arheolog Pevnij Mikola Gerasimovich aktor Ruchko Gnat mikrobiolog chlen korespondent VUAN direktor Institutu Cherkaskij Teofan politichnij diyach ministr presi i propagandi UNR v uryadi I Mazepi Chernyahivska Veronika ukrayinska poetka perekladachka onuchka dramaturga Mihajla Starickogo Vodyanij Yakiv politichnij vijskovij i gromadskij diyach dramaturg pidpriyemec povstanskij otaman rozvidnik Kargalskij Sergij ukrayinskij aktor i organizator teatralnoyi spravi u rizni roki direktor Harkivskoyi i Odeskoyi operi hudozhnij kerivnik Kiyivskogo teatru muzichnoyi komediyi Shagajda Stepan ukrayinskij aktor teatru i kino Puchkivskij Oleksandr ukrayinskij otorinolaringolog doktor medichnih nauk profesor rozrobnik ukrayinskoyi medichnoyi terminologiyi predstavniki rozstrilyanogo vidrodzhennya Zapovidnik na suchasnomu etapi rozvitkuMisiyeyu Zapovidnika stalo zberezhennya i vshanuvannya pam yati pro zhertv politichnogo teroru j peretvorennya ciyeyi pam yati na chinnik formuvannya kolektivnoyi nacionalnoyi identichnosti gromadyan ta diyevij zapobizhnik viniknennyu u suspilstvi antigumanistichnih tendencij Uprodovzh 2015 2022 rr bula pidgotovlena nizka fotodokumentalnih vistavok yaki ne lishe rozpovidali pro funkcionuvannya tayemnoyi specdilyanki NKVS URSR u Bikivnyanskomu lisi j prichini masovih politichnih represij a j cherez osobisti istoriyi pokazuvali vtrati yakih zaznali ukrayinci u tij chi inshij socialno profesijnij grupi Vistavki eksponuvalisya yak na teritoriyi Zapovidnika tak i v inshih zakladah kulturi Z elektronnim katalogom vistavkovih proektiv Zapovidnika mozhna oznajomitisya tut https bykivnia org ua strong kataloh vystavok nimz bykivnianski mohyly za 2015 2022 roky strong Takozh buli zapochatkovani proyekti Storinkami Bikivnyanskogo martirologa Bikivnyanska tragediya imena z bezimennih mogil Vidlunnya Bikivni Portreti Bikivni Bikivnyanskij zlochin poshuk pravdi pam yat Zapovidnik organizovuye kulturno prosvitnicki ta mistecki zahodi maye lektorij yakij diye na bezoplatnij osnovi Naukovci ustanovi organizuvali i proveli nizku naukovih konferencij u 2013 roci Vseukrayinsku naukovu konferenciyu Bikivnya v sistemi politichnih represij URSR u 1937 1941 rokah doslidnicki refleksiyi ta interpretaciyi u 2016 roci Naukovo praktichnu konferenciyu Bikivnyanska tragediya v konteksti zlochiniv totalitarnogo rezhimu spilno z UINP KNU imeni Tarasa Shevchenka u 2021 roci Mizhnarodnu naukovu konferenciyu Bikivnya vid teritoriyi smerti do miscya pam yati do 20 richchya zasnuvannya Nacionalnogo istoriko memorialnogo zapovidnika Bikivnyanski mogili spilno z UINP Institutom istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini Video ta audioprodukciya rozmishayutsya na storinci Zapovidnika v Yutubi https www youtube com user ld7rm1zo9j Okrim cogo vidpovidno do Ukazu Prezidenta Ukrayini shoroku u tretyu nedilyu travnya na Mizhnarodnomu memoriali zhertv totalitarizmu 1937 1941 rokiv NIMZ Bikivnyanski mogili vidbuvayutsya zagalnoderzhavni zahodi z vshanuvannya Dnya pam yati zhertv politichnih represij Nacionalne vijskove memorialne kladovishe31 travnya 2022 roku Verhovna Rada Ukrayini uhvalila zakon yakim peredbachayetsya stvorennya Nacionalnogo vijskovogo memorialnogo kladovisha Vidpovidno iz zakonom kladovishe bude rozmishene na specialno vidvedenij zemelnij dilyanci arhitekturnij kompleks sho vklyuchatime same vlasne vijskove kladovishe muzejnij kompleks ritualnu budivlyu ta inshi neobhidni sporudi dlya organizaciyi pochesnih pohovan Takozh peredbachayetsya sho uvichnennya pam yati poleglih hto vzhe buv pohovanij na inshih cvintaryah zdijsnyuvatimetsya u muzejnomu kompleksi Nacionalnogo vijskovogo memorialnogo kladovisha Voseni 2022 roku pri Ministerstvi u spravah veteraniv Ukrayini zasnovana okrema ustanova Nacionalne vijskove memorialne kladovishe yaka opikuvatimetsya jogo stvorennyam a pislya zabezpechuvatime nalezhne funkcionuvannya prostoru U kvitni 2023 roku v KMDA stvorena robocha grupa z predstavnikiv Kabinetu Ministriv Ukrayini ministerstv ta Kiyivskoyi miskoyi derzhavnoyi administraciyi yaka maye na meti napracyuvati mozhlivi varianti transportnogo spoluchennya z memorialnim vijskovim kladovishem u Bikivni Zokrema rozglyadayetsya organizaciya avtobusnogo marshrutu prodovzhennya budivnictva metropolitenu ta tramvajnoyi liniyi u zaznachenomu napryamku U grudni 2023 roku Verhovna Rada uhvalila zakon shodo zabezpechennya stvorennya ta ekspluataciyi Nacionalnogo vijskovogo memorialnogo kladovisha i zatverdila jogo jmovirne roztashuvannya v seli Gatnomu Fastivskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti 3 ZobrazhennyaVhid do zapovidniku Pam yatnij znak pro zhertvi politichnih represij Ukrayinski rushniki na hrestah Pam yatni znaki Shorichne vshanuvannya zhertv represij nebajduzhimi lyudmiDiv takozhMemorialni miscya totalitarnih represij v Ukrayini Vinnicka tragediya Sandarmoh Rutchenkove pole Doneck Dem yaniv laz misce masovogo pohovannya bilya Ivano Frankivska Masovi rozstrili v yazniv NKVS Yezhovshina Katinskij rozstril Kuropati misce masovogo pohovannya bilya Minska Bilorus Salina urochishe Lisenko Mikola GrigorovichPrimitkiSofiyu Kiyivsku i Bikivnyanski mogili peredali Minkultu 30 serpnya 2011 u Wayback Machine UP 14 lyutogo 2011 Arhiv originalu za 01 10 2018 Procitovano 10 08 2011 Kogo hovayut Bikivnyanski mogili 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Radio Svoboda Arhiv originalu za 28 11 2021 Procitovano 10 08 2011 Yurij Shapoval Bikivnya materializaciya istorichnoyi pam yati 28 serpnya 2011 u Wayback Machine Dzerkalo tizhnya 19 19 travnya 2007 Ukrayina vshanovuye Den pam yati zhertv politichnih represij Slovo Prezidenta Ukrayini Viktora Yushenka u Bikivni v Den pam yati zhertv politichnih represij nedostupne posilannya z chervnya 2019 Oficijnij vebportal Kiyivskoyi miskoyi vladi Arhiv originalu za 2 kvitnya 2015 Procitovano 10 serpnya 2011 U Bikivni mozhut stvoriti Nacionalne vijskove memorialne kladovishe Rajon Istoriya 24 bereznya 2023 V Kiyevi hochut pobuduvati novu stanciyu metro dlya chogo ce potribno 28 kvitnya 2023 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Bikivnyanski mogili https bykivnia org ua 22 travnya 2022 u Wayback Machine Oficijnij sajt zapovidnika http ua bykivnya org 5 serpnya 2021 u Wayback Machine Kolishnij sajt zapovidnika V O Kozenyuk Bikivnya 23 travnya 2017 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1998 T 1 A G 672 s ISBN 966 7492 00 X Tragicheskaya pravda o Bykovne do sih por zasekrechena 28 listopada 2011 u Wayback Machine ros Yanukovich poruchil postroit centralnuyu chast Memoriala zhertv totalitarizma v Bykovne 26 lyutogo 2017 u Wayback Machine Korrespondent 4 listopada 2011 ros Veb enciklopediya Kiyeva Vulici Kiyeva Dovidnik za red A V Kudrickogo K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1995 352 s ISBN 5 88500 070 0 Kiyiv enciklopedichnij dovidnik za red A V Kudrickogo K Gol red Ukrayinskoyi Radyanskoyi Enciklopediyi 1981 736 s il Kiyiv Korotkij toponimichnij dovidnik Dovidkove vidannya L A Ponomarenko O O Riznik K Vidavnictvo Pavlim 2003 124 s il ISBN 966 686 050 3 Bikivnyanski mogili Istorichna dovidka Oficijnij sajt Ukrayinskogo institutu nacionalnoyi pam yati Ukrayina Inkognita 16 veresnya 2010 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini T 1 A V Redkol V A Smolij golova ta in NAN Ukrayini Institut istoriyi Ukrayini K V vo Naukova dumka 2003 688 s il Veb enciklopediya Kiyeva