Сандармо́х (рідше — Сандормох) — лісове урочище в [ru]Республіки Карелія, за 19 км від м. Медвеж'єгорськ, неподалік від м. Повенець, де на площі 10 гектарів у 1930-х роках органи НКВС розстріляли понад 9500 осіб 58 національностей. Серед жертв — переважно спецпоселенці і в'язні з Біломорсько-Балтійського каналу і Соловецьких таборів системи ГУЛАГ СРСР, а також жителі навколишніх сіл. Усього на цій території виявлено 236 розстрільних ям.
Сандармох | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Український козацький хрест в урочищі «Сандармох» | ||||
62°51′41″ пн. ш. 34°43′42″ сх. д. / 62.86139° пн. ш. 34.72833° сх. д.Координати: 62°51′41″ пн. ш. 34°43′42″ сх. д. / 62.86139° пн. ш. 34.72833° сх. д. | ||||
Тип | Місце пам'яті цвинтар ліс і пам'ятка історії | |||
Статус спадщини | d[1] | |||
Країна | | |||
Розташування | , Республіка Карелія | |||
Тип будівлі | меморіальне кладовище, пам'ятники з написами | |||
Засновано | 1997 | |||
![]() Сандармох (Росія) | ||||
|
![]() | |
---|---|
![]() | Сандармох, опубліковано 23 січня 2013 року. |
Місце масових страт людей віднайшли громадські активісти в липні 1997 року. Радіо «Свобода» і газета «День» оголосили 2012 рік — Роком Списку Сандармоху.
Соловецький етап
З'ясовано, що Сандармох є спеціальною територією, яку використовували органи НКВС СРСР для проведення масових страт цивільного населення. Зокрема, об'єкт Сандармох став місцем розстрілу соловецького тюремного етапу 1937 року, в якому перебували відомі діячі культури, науки, військовики, технічна інтелігенція, священство. Серед убитих — священник з Ватикану, який збирав дані про порушення прав людини в Радянському Союзі, сотні вихідців з України, зокрема митці Лесь Курбас, Микола Куліш, Микола Зеров, Марко Вороний, Валер'ян Підмогильний, Мирослав Ірчан, професори-історики Олександр Бадан-Яворенко, Сергій Грушевський, Володимир Чехівський, письменник та міністр освіти УНР Антін Крушельницький..
Органи НКВС, а згодом МГБ, КДБ СРСР та ФСБ РФ приховували місце масових убивств від родичів загиблих і громадськості. Внаслідок спецоперації чекістів восени 1937 р. слід соловецького етапу взагалі «загубився». Багато років існувало припущення, що людей втопили в Білому морі. Однак 1995 р. зусиллями директора Санкт-Петербурзького науково-дослідного центру «Меморіал» Веніаміна Іофе в архівах Регіонального управління ФСБ РФ в Архангельську знайдено оригінали документів, зокрема «альбом» розстрільних протоколів. Відповідальним за виконання вироків і одним з безпосередніх виконавців масових убивств протягом 27 жовтня і 1—4 листопада 1937 р. був капітан держбезпеки Михайло Матвєєв, заступник начальника АГУ УНКВС Ленінградської області. Йому асистував помічник коменданта УНКВС Георгій Алафер, або конвой.
Загалом ув'язнених було 1116: п'ять вироків не виконано, бо один в'язень помер, а чотирьох етаповано в інші місця.
2 липня 1997 р. спільна експедиція Карельського і Петербурзького «Меморіалів», у складі якої були, зокрема, Юрій Дмитрієв (Петрозаводськ), Ірина Фліге та Веніамін Іофе, виявила місце злочину сталіністів неподалік автомобільної траси Медвеж'єгорськ — Повенець.
Жертви
- Див. також категорію: (86)
Сандармох є одним із найбільших, добре облаштованих і відомих некрополів жертв сталінських репресій. За підрахунками дослідників, у Сандармосі розстріляно 6241 людину різної національності, віросповідання, громадянства, соціального стану та політичних поглядів. Сандармох також місце масового розстрілу 1111 в'язнів так званого «першого соловецького етапу». Серед них — видатні майстри культури, вчені, державні діячі, священнослужителі з багатьох республік СРСР. Усіх розстріляних згодом реабілітували й визнали жертвами сталінського терору.
Розстріляні українці
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF4TDB0eWRYTm9aV3h1ZVdOcmFTNXFjR2N2TXpBd2NIZ3RTM0oxYzJobGJHNTVZMnRwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
- Авдієнко Михайло Оверкович (1892), член Української Центральної Ради та ЦК УСДРП; редактор тижневика «Радянський статистик»;
- Атаманюк-Яблуненко Василь (1897), письменник-журналіст;
- Бадан-Яворенко Олександр Іванович (1894), професор історії;
- Барбар Аркадій (1879), директор Департаменту охорони здоров'я часів Директорії;
- Бойко Іван Іванович (1892), український вчений-агроном;
- (1890), колишній повітовий комісар Української галицької армії;
- Войтюк Яків Семенович (1894), громадський і політичний діяч на Холмщині, посол до польського Сейму (1922—1927);
- Волох Омелян (1902), полковник армії УНР, в 1933 р. — голова Українського бюро ВУЦВК Спілки шоферів;
- Вороний Марко (1904), літератор-журналіст;
- Вольф Михайло (1890), священник Римо-католицької церкви;
- Грушевський Сергій Григорович, український історик, племінник голови Центральної Ради, видатного українського історика Михайла Грушевського;
- Дятлів Петро (1883), професор, колишній член ЦК УСДРП;
- Епік Григорій (1901), письменник;
- Зеров Микола (1890), професор літератури, письменник;
- Ірчан Мирослав (1896), колишній хорунжий УГА, член Компартій Канади та Західної України, письменник-драматург;
- Косар-Заячківський Мирон (1897), член Політбюро ЦК КП(б)У;
- Крушельницький Антін (1878), колишній міністр освіти УНР, письменник;
- Крушельницький Богдан Антонович (1906), син А. В. Крушельницького;
- Крушельницький Остап Антонович (1913), син А. В. Крушельницького;
- Куліш Микола (1892), письменник-драматург;
- Курбас Лесь (1887), режисер, творець модерного українського театру;
- Любинський Микола Михайлович (1890), міністр закордонних справ УНР (1918), розстріляний 8 січня 1938 року;
- (1893), завідувач іноземної редакції видань КП(б)У;
- Мовчанівський Яків Опанасович (єпископ Афанасій) (1887), церковний діяч, розстріляний 8 січня 1938 року;
- Озерський Юрій Іванович (1896), голова українського Держвидаву;
- (1900), секретар голови РНК УРСР Любченка;
- Павлушков Микола Петрович, засновник Спілки української молоді, племінник Сергія Єфремова;
- Панів Андрій, письменник, педагог та журналіст;
- Пилипенко Борис Кузьмович, музеєзнавець, графік, член групи неокласиків Миколи Зерова;
- Підмогильний Валер'ян (1901), письменник, літературний перекладач;
- Полоз Михайло (1891), нарком фінансів УРСР;
- Поліщук Валер'ян (1897), поет, засновник модерністської групи «Авангард»;
- Решал Арон (1904), директор Всеукраїнського курортного тресту;
- Рудницький Степан Львович (1877) — український географ і картограф, академік ВУАН, основоположник української політичної та військової географії;
- Сірко Василь Петрович, учасник революційного руху на західноукраїнських землях;
- Сіяк Іван (1887), заступник голови Директорії Бессарабії «Сфатул Церій»;
- Скубко Борис Тихонович, герой українсько-російської війни 1917—1921, козак Армії УНР;
- Стрєльцов Микола Костянтинович (1890) — старшина Армії УНР, журналіст і письменник;
- Хижняк Михайло Федорович (1893) — старшина армії УНР;
- Чехівський Володимир (1876), професор історії, діяч УАПЦ;
- Шкурупій Ґео (1903), письменник, представник напряму панфутуризму;
- Яворський Олексій Климентійович (1892) — поручник Армії УГА і УНР, педагог, науковий співробітник Всеукраїнської бібліотеки при ВУАН.
Інші відомі жертви
- , відомий до революції адвокат, захисник Менахема Бейліса та Пурішкевича;
- Дурново Микола, московський літературознавець;
- Кузебай Герд, засновник удмуртської літератури;
- Станеско Гого, голова московського циганського табору;
- Троцький Ісаак Мойсейович, радянський історик.
Білоруський міністр Флегонт Волинець, татарський громадський діяч Ізмаїл Фірдевс, грузинські князі Ніколай Ерістов та Яссе Андронников, католицький адміністратор Грузії Шио Батмалашвілі, професор історії ВКП(б) єврей Пінхус Ґлузман, черкеський письменник князь Холід Абуков, корейський діяч Тай До, православні єпископи Алексій (воронезький), Даміан (курський), Ніколай (тамбовський), Петро (самарський), лідер баптистів СРСР Василь Колесников, представник Ватикану, отець Петер Вейґель тощо.
Історія пошуків поховання
Передумови
Долі вбитих під час сталінського Великого терору у 1937–1938 роках тривалий час були державною таємницею. Спочатку близьким заарештованих під час звернення відповідали, що вони «не числяться» у цій в'язниці чи органі НКВС. З 1939 року рідним повідомляли про нібито вирок на «10 років без права листування», а з кінця 1945 року — про смерть в ув'язненні з природних причин. Незважаючи ні на що, рідні продовжували цікавитися долею своїх зниклих близьких, збираючи свідчення та чутки, поступово переконуючись у їхній трагічній загибелі. 1963 року влада дозволила у відповідь на запити повідомляти про розстріли засуджених «трійками» та , але тільки якщо раніше рідним не видавалися фальшиві довідки про смерть. І лише з 1988 року це обмеження зняли.
Однак точні місця вбивств та поховань були і залишаються державною таємницею. Навіть в актах про виконання вироку вони, зазвичай, не вказувалися. Станом на кінець 2019 року список цих місць офіційно не оприлюднено. За припущенням істориків, документи про це могли бути втрачені чи знищені.
Ранні пошуки
Наприкінці 1980-х усією країною почали виникати пошукові загони місць поховань. Їх утворювали родичі, історики, краєзнавці та журналісти. У Петрозаводську до 1990 року з почину полковника виникло товариство «Меморіал». До середини 1990-х він склав списки страт Великого терору в Карелії за вироками карельської «трійки», московської «двійки» по Карелії та «особливої трійки» Карелії задля вершення «національних» операцій. У його таблицях вперше позначено приблизні області розстрілів, які, на відміну від цілковитої більшості інших регіонів СРСР, зазначено у звітах про виконання вироків. За цими даними, 3479 людей убито в районі Медвежої Гори (рос. Медвежья Гора, скорочено — Медгора). Після загибелі Чухіна навесні 1997 його помічник Ю. О. Дмитрієв продовжив роботу. Він розпочав пошук конкретних місць поховань, зокрема у районі Медвежої Гори. В одному з актів щодо виконання вироків, винесених на першому засіданні «трійки» щодо Карельської АРСР 7 серпня 1937 року, Дмитрієв виявив вказівку про поховання «в 500 метрах південно-західної сторони від Челбінського тракту за 10 км від станції Медгори». Однак пошуки в районі вказаного місця не мали успіху.
Водночас з цим з кінця 1980-х років ленінградський «Меморіал» намагався дізнатися про долю в'язнів Соловецького табору, які безслідно зникли 1937 року. Під той час знали, що в'язнів завели на баржі, але подальший шлях лишався таємницею. До 1990-х років існувала чутка, що людей втопили в Білому морі. 1994 року виявили копії протоколів № 81—85, 134, 198, 199, 303 особливої «трійки» по Ленінградській області, з котрих стало ясно, що операція з масового знищення в'язнів пройшла в три щаблі: 1111 осіб розстріляно з 27 жовтня по 4 листопада 1937 року, 509 — з 8 по 10 грудня, 198 — не пізніше за 20 лютого 1938 року. 1995 року В. В. Іофе та І. А. Фліге розпочали пошуки могил «першого щабля». Вони припустили, що страти відбулися в Кемі, оскільки це найближчий до Соловків материковий порт, де був пересильний табір, яким 1937 року очолював кат і чекіст М. Р. Матвєєв. При цьому 1995 року під час кар'єрних робіт у районі 6-го кілометра Ухтинського тракту вже виявили поховання 22 осіб. У ході пошуків 1996 року на цьому місці Іофе і Фліге не знайшли нових останків, проте в архіві ФСБ Карелії вони виявили документи Кемського НКВС, з яких випливало, що у серпні 1937 року розстріли в Кемі припинили через небезпеку їхнього «розконспірування».
1996 року вийшла белетризована книга начальника пресслужби УФСБ полковника «На катах крові немає» (рос. «На палачах крови нет»), з якої Іофе і Фліге дізналися, що кат М. Р. Матвєєв 1938 року був заарештований і засуджений, і це якимось чином пов'язано з розстрілом соловецьких в'язнів. Вони звернулися до архіву УФСБ Санкт-Петербурга з вимогою надати документи, на підставі яких Лукін написав свою книгу. Їм відмовили, посилавшись на секретність, але повідомили, що власне кримінальна справа Матвєєва зберігається в архіві УФСБ Карелії. За клопотанням депутата Держдуми В. В. Борщова Іофе і Фліге змогли частково з нею ознайомитися. Це стало поворотною віхою в пошуках зниклих в'язнів. З цієї справи дослідники дізналися, що розстріли проходили за 16 кілометрів від селища Медвежа Гора «у звичайному місці виконання вироків над ув'язненими Білбалтлагу», куди дорогою через [ru] жертви доставлялися на автомашинах з ізолятора в Медвежій Горі.
Пошукова експедиція
За підсумками цього відкриття восени 1996 петербурзький «Меморіал» став готувати пошукову експедицію. В. В. Іофе написав до районної адміністрації листа з проханням сприяти в пошуках місць поховання та збиранні свідчень жителів [ru]. Зрештою журналістка і краєзнавець Надія Єрмолович з'ясувала, що дійсно, згідно з низкою оповідань місцевих жителів, у районі занедбаного піщаного кар'єру між Піндушами і Повенцем за сталінських часів було місце масових розстрілів. У квітні 1997 року Іофе та Фліге вирушили до Медвеж'єгорська для підготовки польових робіт. Проте виявили піщано-гравійний кар'єр за 19 кілометрів від міста. У ході уточнень в архіві з'ясувалося, що 16-й кілометр від Медвеж'єгорська після відбудови дороги у 1950-х роках відповідає сучасному 19-му, тоді ж і піщаний кар'єр почали розробляти знову, а його межі значно розширили. При цьому незайманою залишилася тільки невелика ділянка. На ній дослідники й вирішили розпочати пошуки 1 липня. У червні під час роботи в архіві УФСБ Карелії В. В. Іофе та І. А. Фліге випадково зустрілися з Ю. О. Дмитрієвим, обмінялися своїми даними й вирішили провести експедицію спільно.
1 липня експедиція розпочала шурфування передбачуваного місця поховання у старій частині кар'єру. За домовленістю з місцевою адміністрацією у земляних роботах дослідникам допомагала група солдатів. Однак усі виконані проби ґрунту дали негативний результат, не показавши порушення ґрунтових шарів. Вирішили перевірити весь периметр кар'єру. Ю. О. Дмитрієв у цей час вирушив на дослідження околиць і досить швидко виявив за 500 метрів від кар'єру в сосновому борі місце з безліччю своєрідних квадратних просідань ґрунту розміром 4 на 4 метри та приблизно 20 сантиметрів завглибшки. Під час розкопки на новому місці на глибині 2 метрів виявили людські останки. Після цього дослідники викликали представників місцевої прокуратури і склали заяву про виявлення масового поховання страчених із проханням порушити з цього приводу кримінальну справу. Судово-медичне обстеження встановило, що давність останків становить понад 50 років, а вбивство сталося шляхом пострілу в потилицю. Проте зрештою прокуратура в порушенні кримінальної справи відмовила, пославшись на давність.
За пропозицією В. В. Іофе місце розстрілу назвали Сандормох — так на старих картах називався занедбаний хутір, що лежав поблизу. У наступні дні пошукових робіт виявили й промаркували 150 розстрільних ям (згодом їхня кількість зросла до 236), а також позначили межі місцини поховання. При цьому навколо неї виявили кругову дорогу, на якій, імовірно, розставлялися конвой і охорона під час убивств.
Меморіалізація поховання
Створення меморіалу
Вже 14 серпня 1997 року відбулася спеціальна нарада уряду Республіки Карелія, на якій В. В. Іофе запропонував створити меморіальний цвинтар на місці виявленого масового поховання. Цей задум схвалили й 29 вересня голова уряду видав відповідну ухвалу.
Восени від шосе Медвеж'єгорськ — Повенець до місця поховання проклали дорогу, а його місцевість очистили й огородили. За проєктом зодчого виконали художнє оздоблення урочища — на місці розстрільних ям і в просторово значущих точках встановили стовпчики-(голубці). За проєктом архітектора спорудили каплицю святого Георгія Побідоносця.
27 жовтня у 60-ті роковини від початку вбивств людей із першого соловецького щабля відбулося офіційне відкриття меморіального цвинтаря. На церемонії були присутні представники національних громад і держав: делегації Карелії, Татарстану й Удмуртії, посол України, члени генконсульств Німеччини та Польщі. Були також присутні депутати Державної думи РФ С. А. Ковальов і В. В. Борщов. Каплицю освятив митрополит Петрозаводський і Карельський . Також поминальні служби провели за католицьким, лютеранським і юдейським обрядами. На запрошення «Меморіалу» на відкриття приїхало 50 родичів убитих соловецьких в'язнів. Були присутні родичі розстріляних мешканців Карелії. Також брала участь невелика делегація з України, у складі якої були Євген Сверстюк, Іван Драч, Лариса та Тетяна Крушельницькі. Вони встановили дерев'яний український хрест роботи скульптора Миколи Малишка.
Цього ж дня встановлено п'ять перших «групових» пам'яток Сандармоху:
- з почину «Меморіалу» відкрили гранітний валун («Соловецький камінь») з написом: «Тут з 27 жовтня по 4 листопада 1937 р. розстріляно 1111 ув'язнених Соловецькою в'язницею»;
- встановили православний поклонний хрест, біля якого справили панахиду за вбитими священнослужителями;
- коштом світового українства спорудило гранітний козацький хрест «Убієнним синам України» (автори Микола Малишко та Назар Білик);
- польська делегація спорудила католицький пам'ятний хрест із написом двома мовами: «До 60-річчя. Соловецьким в'язням-полякам та священикам, які знайшли місце вічного спокою на цій землі. 27.10.1997. Співвітчизники»;
- з почину Ю. О. Дмитрієва відкрили заставний камінь з написом: «Тут буде встановлено пам'ятник жертвам політичних репресій 1937–1938 рр.».
Окрім пам'ятників групової пам'яті, у день відкриття на цвинтарі також з'явилися знаки особистої пам'яті — хрести, таблички з іменами, написи на стовпцях-голубцях.
Після церемонії відкриття на зборах представників адміністрації Карелії, національних делегацій і громадських осіб започатковано Міжнародний день пам'яті жертв Великого терору — 5 серпня. Цього дня розпочалася операція за наказом Єжова № 00447, що стала найкривавішою акцією репресій 1937–1938 років. З 1998-го щороку 5 серпня в лісі біля меморіальних знаків справляють православну і католицьку панахиди, проводять мітинги громадськості. У них беруть участь і представники України. Серед інших віддали шану убитим у Сандармоху кияни Сергій Шевченко, Василь Овсієнко, Вахтанг Кіпіані, Борис Гривачевський та інші творчі особистості, які розповіли про соловецьку трагедію в пресі й книжках: «Українські Соловки», «Архіпелаг особливого призначення», «Світло людей», «Розвіяні міфи. Історичні нариси і статті», «Соловецький реквієм», «Наган-країна», «Імперія терору» тощо.
8 серпня 2000 року постановою уряду Карелії Сандармох оголошено об'єктом культурної спадщини народів Росії регіонального значення, а його зміст покладено на [ru].
Подальша доля меморіалу
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU0THlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNReVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TlRJMUxtcHdaeTh4T0Rkd2VDMGxSREFsUVRFbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpRbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EVXlOUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Спочатку завдяки роботі петербурзького Меморіалу, що розслідував конкретний епізод Великого терору, Сандармох став переважно місцем пам'яті в'язнів Соловків. Трохи менше він був місцем пам'яті карельських жертв Великого терору, хоча згодом її питома частка присутності зросла і почала переважати у меморіальному просторі цвинтаря. Ці дві пам'яті співіснували в кількох парадигмах: пам'яті «представників еліти» та пам'яті «простих людей», регіональної пам'яті і пам'яті загальноросійської, міжнародної, пам'яті безіменних жертв і пам'яті про конкретних осіб. Останнє анітрохи не суперечило подальшій повній персоніфікації поховання Сандармоху, оскільки могили багатьох інших жертв Великого терору (зокрема в Карелії) досі не знайдено.
У Сандармосі, як і в інших подібних місцях, почали зводитися різні меморіали пам'яті, які можна поділити на три групи: особисті, групові та державні.
22 серпня 1998 року на місці раніше встановленого заставного каменю з почину Ю. О. Дмитрієва поставлено пам'ятник жертвам політичних гонінь з барельєфом «Розстріл з ангелом-охоронцем» та текстом «Люди, не вбивайте одне одного!» (рос. «Люди, не убивайте друг друга!»). Художнім керівником його створення виступив художник Г. Б. Салтуп. Протягом кількох років біля цього пам'ятника проходили офіційні траурні церемонії. Однак 1999 року втрачено металеві букви напису, а 2006 року і сам скульптурний барельєф. При цьому ряд дослідників виступили з критикою концепції пам'ятника, оскільки з нього не було зрозуміло, чому він присвячений, а його посил гранично розмитий. Влітку 1999 року відкрито ще один пам'ятник, задуманий як інформаційний додаток першому. На ньому мали розмістити напис: «Тут, в урочищі Сандармох, місці масових розстрілів, з 1934 по 1941 роки вбиті катами НКВС понад 7 тисяч ні в чому не винних людей: жителів Карелії, ув'язнених і спецпоселенців Белбалтлага, в'язнів Соловецької в'язниці. Пам'ятайте про нас, люди! Не вбивайте один одного!». Проте під час виготовлення пам'ятника майстри самовільно виключили з тексту згадку катів НКВС. Ряд дослідників розцінюють ці пам'ятники як матеріалізація державної ідеології пам'яті, в якій «є трагедія, є безневинні жертви цієї трагедії, але злочину немає і злочинців теж немає». Перший пам'ятник відреставровано лише 2020 року.
З початку 2000-х років у Сандармосі почали з'являтися колективні етнічні і конфесійні пам'ятки. Це стало наслідком осмислення так званих Великого терору, відображенням національної самосвідомості й особистісних пошуків свого коріння. З почину різних етнічних і релігійних громад встановлено такі меморіали:
- ☪ Пам'ятник мусульманам. Встановлено 5 серпня 2003 року. Напис російською й арабською мовами говорить: «Світ вам, о віряни і мусульмани, які тут лежать»,
Пам'ятник євреям. Поставлено 14 червня 2005 року. Напис російською мовою та івритом говорить: «Їм дам Я в домі Моїм і в стінах Моїх пам'ять та ім'я, які не згладяться. Ісая, 56:5»,
Козацький хрест (український). Встановлено 9 жовтня 2004 року. Посвячення українською мовою свідчить: «Убієнним синам України»,
Естонський пам'ятник. Встановлено 3 листопада 2007 року. Написи естонською і російською мовами: «Тут спочивають естонці, безневинні жертви сталінських репресій. 1937–1938»,
Литовська пам'ятка. Встановлено рік. Написи литовською, російською та англійською мовами: «Литовцям — в'язням та жертвам ГУЛАГу»,
Польський пам'ятник. Встановлено 26 жовтня 2007 року. Написами польською і російською мовами: «Пам'яті поляків, безневинних жертв сталінських репресій»,
Карельський хрест. Встановлено 5 серпня 2010 року. Напис карельською мовою: «Упокій, Господи, душі рабів Твоїх»,
Вайнахський пам'ятник. Встановлено 5 серпня 2011 року. Напис інгуською і російською мовами: «Невинноубієнним вайнахам (чеченцям й інгушам)»,
Німецька пам'ятка. Встановлено 23 червня 2012 року. Напис німецькою і російською мовами: «Російським німцям — жертвам репресій. Сумуємо, пам'ятаємо… Нащадки»,
- Пам'ятний хрест мешканцям села. Встановлено 21 листопада 2012 року. Напис російською каже: «Землякам, жертвам сталінського терору. Пам'ятаємо сумуємо. Жителі Чупинського міського поселення»,
Закладна плита пам'ятника розстріляним фінам. Встановлено у липні 2014 року. Напис російською і фінською мовами: «На цьому місці з почину Інгерманландського союзу фінів Карелії буде встановлено пам'ятник безневинно розстріляним фінам»,
Пам'ятний хрест молдаванам. Встановлено 19 липня 2015 року. Напис російською і молдавською мовами: «На згадку молдаванам/румунам, жертвам політичних репресій. 29.VII.2015»,
Пам'ятник казакам (Республіки Комі). Встановлено 5 серпня 2015 року. Напис російською мовою: «Вічна пам'ять казакам — жертвам політичних репресій. Від козаків ВКО РК. Серпень 2015 року»,
Татарський пам'ятник. Встановлено 28 серпня 2015 року. Напис російською і татарською мовами: «Хәтерлибез. Пам'ятаємо. Пам'ятник татарам — жертвам політичних репресій 1937–1938»,
Грузинський пам'ятник. Встановлено у 2016 році. Напис: «Синам Грузії»,
Марійський пам'ятник. Встановлено у серпні 2016 року. Напис марійською мовою: «1937–1938. Шарналташ. Вічна пам'ять. Від марійського народу»,
Азербайджанський пам'ятник. Встановлено 30 жовтня 2017 року. Напис російською і азербайджанською мовами: «Народ Азербайджану пам'ятає і тужить за вас. Allah size rehmet elesin [Хай благословить Вас Аллах]. Від товариства азербайджанців „Одлар Юрду“ („Країна вогнів“)».
При цьому в Сандармосі з самого його відкриття відвідувачі встановлювали та продовжують встановлювати різні особисті знаки пам'яті: написи на стовпцях-голубцях, хрести, таблички, каміння.
У Міжнародний день пам'яті жертв Великого терору 5 серпня у Сандармосі проводяться офіційні траурні церемонії. З 2006 року вони походять біля соловецького каменю. Цього дня у церемонії беруть участь безліч офіційних делегацій, у тому числі з більшості європейських держав. Після загальних зборів учасники зазвичай розходяться приватними меморіалами (етноконфесійними й особистими). Там відбуваються групові та сімейні жалобні церемонії, релігійні служби. Багато учасників після цього здійснюють обхід усіх пам'яток поховання.
З 1998 року щорічно проводяться Міжнародні Дні пам'яті «Сандармох — Соловки», які змінили закладену 1989 року традицію днів пам'яті Соловків. Тепер маршрут починається з траурного мітинґу 5 серпня у Сандармосі, а потім люди переїжджають на Соловецькі острови, де 7 серпня в Алеї пам'яті біля Соловецького пам'ятника відбувається другий траурний мітинґ.
Офіційна церемонія також щорічно відбувається у Сандармосі 30 жовтня у державний . В інший час це місце відвідують численні екскурсії.
4 червня 2010 року патріарх Російської православної церкви Кирило Гундяєв у супроводі кількох єпископів відвідав Сандармох та відправив богослужіння на місцях розстрілів. На службі були присутні глава Карелії , голова республіканського парламенту А. Б. Переплеснін, мер Петрозаводська та багато інших.
27 жовтня 2017 року, у 80-ті роковини масових розстрілів української інтелігенції в урочищі Сандармох (27.10 – 04.11.1937), оголошено Днем пам'яті, який відзначався в Україні на державному рівні.
Протистояння
Спроби замовчування пам'яті. Справа Юрія Дмитрієва
У 2010-х роках змістове значення меморіального цвинтаря Сандармоха дещо змінилося. 2013 року на ньому відкрили [ru] із написом:
«Цей поклонний хрест встановлено козаками Медвеж'єгорського району на згадку про безневинно вбитих козаків. Помоліться за них, люди добрі. Освячено 5 серпня 2013 року священнослужителем Петрозаводської та Карельської єпархії ієреєм Романом (Соболєв). Хай послужить цей святий хрест захистом нам від усіх ворогів Землі Руської».
Оригінальний текст (рос.)«Сей поклонный крест установлен казаками Медвежьегорского района в память о невинно убиенных казаках. Помолитесь о них, люди добрые. Освящён 5 августа 2013 года священнослужителем Петрозаводской и Карельской епархии иереем Романом (Соболев). Да послужит этот святой крест защитой нам от всех врагов Земли Русской»
2016 року встановлено так званий «пам'ятник росіянам» з написом: «Російським людям, невинно вбитим в урочищі „Сандармох“». Ці пам'ятки стилістично нагадують інші етноконфесійні знаки. Однак сентенцію про «ворогів Землі Руської» розкритикували дослідники «Меморіалу» як спробу перекласти провину за радянські репресії на «неросійських ворогів». Крім того, уявлення щодо придушення російського народу сильно вписувалося в концепцію російського націоналізму, внаслідок чого в цих знаках вбачали прагнення замовчувати тему відповідальності держави за терор та шовіністичний виступ проти «чужої пам'яті» інших народів.
2014 року, після загарбання Криму в України та озброєного нападу російських загонів на Донбасі, Дні пам'яті 5 серпня вперше пройшли без раніше завжди численної делегації України. На жалобному вічі члени «Меморіалу» Юрій Олексійович Дмитрієв та Ірина Анатоліївна Фліге зі сцени звинуватили російську владу в агресії проти сусідньої країни, а також заявили про відновлення державного насильства і розповіли про сучасних політичних в'язнів. У відповідь на це наступного року у Дні пам'яті адміністрація звела виступи до мінімуму. Урвавши слово, Ю. О. Дмитрієв знову спробував торкнутися насущних питань, але його перервали. 2015 року петербурзький «Меморіал», члени якого відкрили Сандармох та брали активну участь у його подальшій долі, був оголошений Міністерством юстиції «іноземним агентом», у відповідь на що спілка товариства звинуватила державу в «навішуванні тавра» і перешкоджанні роботі. Як наслідок карельські чиновники стали сприймати пам'ять про політичні репресії як «незручну»: це відбувалося навіть на тлі розмов на федеральному рівні про третю «десталінізацію» і підготовці відкриття меморіалу у Москві, хоча ця політика не була послідовною, а «зверху» приходили протилежні за змістом повістки. Участь у траурних заходах іноземних делегацій і політиків, а також вітчизняних правозахисників й опозиціонерів насторожувала чиновників, а з 2016 року уряд Карелії став повністю нехтувати Дні пам'яті у Сандармосі.
13 грудня 2016 року за анонімним доносом заарештували Ю. О. Дмитрієва, якого спочатку звинуватили у виготовленні дитячої порнографії, потім — у розпусних діях щодо малолітньої прийомної дочки та в незаконному зберіганні зброї. 5 квітня 2018 року його виправдали за першою частиною звинувачення і засудили за зберігання зброї, але 14 червня 2018 року Верховний суд Карелії скасував вирок і направив справу на новий розгляд. 28 червня того ж року Слідчий комітет Росії оголосив про порушення нової кримінальної справи щодо Ю. О. Дмитрієва: його звинуватили у діях сексуального характеру, скоєних щодо падчерки. Влітку 2020 року суд виправдав його за статтями про виготовлення порнографії, розпусних дій і зберігання зброї, але засудив за насильницькі дії сексуального характеру на 3,5 року в'язниці. Ряд спостерігачів припустили, що оскільки цей строк утричі нижчий за нижню межу, встановлену законом, історика мали незабаром відпустити з урахуванням проведеного в СІЗО часу, проте 29 вересня Верховний суд Карелії ухвалив новий вирок — 13 років позбавлення волі. Ціла низка правозахисників і громадських лідерів заявила, що переслідування Ю. О. Дмитрієва є сфабрикованою з політичних мотивів кримінальною справою, пов'язаною з професійною діяльністю історика (зокрема в Сандармосі).
У жовтні 2018 року директор Медвеж'єгорського музею історик С. І. Колтирін, який був головним доглядачем меморіального цвинтаря, був заарештований за звинуваченням у розпусних діях щодо неповнолітнього і незаконного зберігання зброї. У травні 2019 року він був засуджений до дев'яти років позбавлення волі, а в ніч проти 2 квітня 2020 року помер у тюремній лікарні в Медвеж'єгорську від онкологічного захворювання. Оскільки історик С. І. Колтирін також наполегливо опонував гіпотезу про жертви фінських концтаборів, похованих у Сандармосі, то його переслідування деякі спостерігачі також розцінили як можливе переслідування за професійну діяльність. Ці процеси активно висвітлювалися державними ЗМІ, які паралельно прагнули виганьбити «Меморіал».
Гіпотеза про жертв фінських концтаборів, похованих у Сандармосі
2016 року доктора історичних наук, професора Петрозаводського університету та висунули гіпотезу про те, що в Сандармосі можуть бути поховані жертви фінських концтаборів часів Радянсько-фінської війни 1941—1944 років. Основою цього припущення, за словами Веригіна, стали деякі документи з архівів ФСБ. Незабаром після цього телеканал «Звезда» опублікував на своєму сайті низку цих документів, наданих журналістам ФСБ, які нібито підтверджують гіпотезу. 2017 року в карельському університеті відбувся круглий стіл на тему «фінської версії», на якому вона зазнала великої критики. І хоча самі її автори визнали факт поховання в Сандармосі тисяч жертв політичних гонінь, говорячи лише про можливу також наявність в урочищі і могил військовополонених, проте в пресі з'явилося безліч публікацій про нібито фальсифікацію «Меморіалом» своїх досліджень. При цьому історики говорили про десятки, можливо, сотні розстріляних військовополонених, тим часом як ті ж ЗМІ заявляли про тисячі жертв. В околицях Медвеж'єгорська дійсно було шість фінських таборів, але жоден з них не лежав поряд із Сандармохом. Всі вони були невеликими за кількістю ув'язнених, а більшість із загиблих в них в'язнів померли не від розстрілу, а від важких умов утримання. При цьому раціонального пояснення потреби вивозити й ховати загиблих за кілька кілометрів від найближчої в'язниці прихильники «фінської версії» не надали. Історики-опоненти також вказують, що виявлення в ході війни фінською владою секретного місця масових страт неодмінно використала б їхня пропаганда з метою паплюження СРСР, як вчинили в з Катинню німці.
2018 року , очолюване тодішнім міністром культури В. Р. Мединським, влаштувало на підтримку «фінської версії» пошукову експедицію в Сандармох. Безпосередньо польові дослідження провела з 25 по 28 серпня група РВІТ на чолі з С. А. Баріновим та О. І. Тітберією. При цьому дозволу на роботу на ділянці вони не отримували. Під час експедиції знайшли останки п'яти осіб, причому ще до появи вислідів експертизи прозвучала заява, що вони належать радянським військовополоненим часів Великої Вітчизняної війни, а не жертвам Великого терору. Однак на пресконференції 7 вересня науковий директор РВІТ зазначив, що питання щодо належності останків залишається відкритим. Влітку 2019 озвучили висліди осінніх експертиз знайдених останків, в оцінці яких сторони розійшлися. Представники РВІТ і С. Г. Веригін оголосили про підтвердження «фінської версії», тоді як їхні опоненти заперечували: зокрема стверджувалося, що експертизи не містили даних про одяг, який, за твердженням, РВІТ, виявлено на останках. Снаряди, на думку опонентів, з однаковою ймовірністю могли належати як НКВС, так і фінським військовим, проте зміст нікелю в одному з них ставив під сумнів військову версію, оскільки на той час таких патронів не виробляли.
2019 року відбулася друга експедиція РВІТ у Сандармох під керівництвом С. А. Баринова, про початок котрої не оголосили прилюдно. Протягом 9 днів розкопок знайшли останки 16 осіб, на яких, згідно з оглядом, виявлено саморобне взуття (воно могло належати як жертвам гонінь, так і жертвам війни). Також знайшли патрони, які могли перебувати як на озброєнні НКВС, так і фінського війська, та якийсь склад різних речей. Одночасно з пошуковими роботами розгорнувся скандал із пресою, що висвітлювала подію: спецкор «Нової газети» виявила серед наданих С. А. Бариновим документів звернення від мінкульту Карелії з проханням про проведення пошуків, у якому така необхідність обґрунтовувалася тим, що пам'ять про жертв сталінських гонінь «активно використовується низкою країн у деструктивних інформаційно-пропагандистських акціях у сфері історичної свідомості», а «спекуляції навколо подій в урочищі… завдають шкоди міжнародному іміджу Росії» та консолідують «антиурядові сили». Також сталося зіткнення між кореспондентами телеканалу «Росія-24» та «Нової газети» з «Меморіалом», що розцінено останніми як спроба видалити незручних спостерігачів. Розкопки відвідав і публіцист Юган Бекман. Влітку 2020 року на онлайн-конференції РВІТ С. Г. Веригін заявив, що знахідки підтверджують його гіпотезу, проте спілка «Меморіал» зазначила, що насправді знахідки ані доводять, ані заперечують будь-що.
2020 року стало відомо про порушення Слідчим комітетом Російської Федерації кримінальної справи за фактом геноциду радянських громадян у Карелії під час Другої світової війни: згідно з пресрелізом відомства, фіни «закопували військовополонених живцем і спалювали в газових камерах», що викликало подив у фінських істориків. Незабаром після публікації офіційне повідомлення СК РФ зникло.
Див. також
Коментарі
- Повне впізнання жертв розстрілів Сандармоха 1999 року ще не була проведено.
- Слід зазначити, що такі припущення існували ще з початку 2000-х років.
Примітки
- Постановление Правительства Республики Карелия № 214-П от 08.08.2000
- . Архів оригіналу за 27 серпня 2011. Процитовано 10 січня 2010.
- . Архів оригіналу за 20 травня 2013. Процитовано 28 березня 2013.
- Газета «Експрес» № 124 (6650) за 8—15 листопада 2012 року, стаття «Українська Голгофа»
- Галкова, 2019.
- (рос.) Александр Эткинд. В России не осталось следов Гулага // Süddeutsche Zeitung. — 2004. — Число 3. — Серпня. з джерела 18 грудня 2019.
- (рос.) Александр Эткинд. Время сравнивать камни. Постреволюционная культура политической скорби в современной России // Ab Imperio. — 2004. — № 2. — С. 33—76. — ISSN 2166-4072.
- Флиге, 2019, с. 14—16.
- Флиге, 2019, с. 18—21.
- Флиге, 2019, с. 24—31.
- Флиге, 2019, с. 18.
- Флиге, 2019, с. 31—37.
- Флиге, 2019, с. 52—34.
- Флиге, 2019, с. 54—64.
- Флиге, 2019, с. 65—69.
- Флиге, 2019, с. 70—71.
- Флиге, 2019, с. 72—73.
- Львівська газета, 4 вересня 2007 року, № 155 (225)
- Флиге, 2019, с. 76—79, 82—87.
- Флиге, 2019, с. 115.
- Флиге, 2019, с. 102—107.
- Флиге, 2019, с. 106—107.
- (рос.) Белянчиков Евгений. Их было восемь. Один из авторов барельефа в Сандармохе указал на ошибки чиновников // Karelia.news. — 2020. — Число 14. — Октября. з джерела 30 листопада 2020.
- Флиге, 2019, с. 89—92.
- Флиге, 2019, с. 122—123.
- Флиге, 2019, с. 107—111.
- Флиге, 2019, с. 109—110.
- Флиге, 2019, с. 112.
- (рос.) Патриарх совершил литию по расстрелянным в Сандармохе // РИА Новости. — 2020. — Число 4. — Червня.
- Пресс-служба Патриарха Московского и всея Руси. Предстоятель Русской Церкви совершил литию на месте массовых расстрелов в урочище Сандармох в Медвежьегорском районе Карелии // Офіційний сайт Московського Патріархату. — 2020. — Число 4. — Червня. з джерела 1 грудня 2020.
- Постанова Верховної Ради України від 22 грудня 2016 року № 1807-VIII «Про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2017 році»
- Флиге, 2019, с. 118—123.
- Флиге, 2019, с. 116—117.
- Яровая, 2017.
- (рос.) Сандармох. От кладбища репрессированных — до воинского мемориала. Русская служба Би-би-си. 31 серпня 2018. оригіналу за 1 листопада 2020. Процитовано 11 листопада 2020.
- (рос.) Петербург: НИЦ «Мемориал» прекращать работу не собирается. Права человека в России. 17 листопада 2015. оригіналу за 23 квітня 2021. Процитовано 19 листопада 2020.
- (рос.) Александра Самарина (2 листопада 2009). Десталинизация модернизации. . оригіналу за 21 квітня 2021. Процитовано 21 листопада 2020.
- (рос.) Юля Таратура (26 листопада 2010). Дмитрию Медведеву будет предложена десталинизация России. . оригіналу за 2 лютого 2021. Процитовано 21 листопада 2020.
- (рос.) Миша Липман. Третья волна десталинизации в России // Иносми // Foreign Policy. — 2010. — Число 16. — 12. з джерела 18 квітня 2021.
- Флиге, 2019, с. 117—118.
- Флиге, 2019, с. 126—127.
- (рос.) Ирина Тумакова. Незваные кости. В урочище Сандармох снова появились копатели из Российского военно-исторического общества // Новая газета. — 2019. — № 90 (16). — ISBN 1682-7384. з джерела 8 листопада 2020.
- Флиге, 2019, с. 127—128.
- (рос.) Анна Яровая (1 березня 2017). Дело Дмитриева. 7х7 — Горизонтальная Россия. оригіналу за 17 липня 2020. Процитовано 21 червня 2020.
- (рос.) Никита Гирин. Дело Дмитриева. Раскопки. Как оно строилось, развивалось и кто его курировал. Исследование «Новой» // Новая газета. — 2020. — № 73. — Число 13 (7). — ISSN 1682-7384. з джерела 27 грудня 2021.
- Историк: Юридически суд вынес Дмитриеву обвинительный приговор, фактически — оправдательный. . 20 липня 2020. оригіналу за 20 листопада 2020. Процитовано 11 листопада 2020.
- (рос.) Никита Гирин (29 вересня 2020). Насильственные действия над правосудием. За что Юрий Дмитриев может умереть в колонии строгого режима. Новая газета. оригіналу за 24 листопада 2020. Процитовано 11 листопада 2020.
- (рос.) Олег Болдырев (22 липня 2020). «Такого никогда не было». Историку Дмитриеву дали «мягкий» срок, но признали виновным. Русская служба Би-би-си. оригіналу за 27 листопада 2020. Процитовано 19 листопада 2020.
- (рос.) Светлана Павлова (4 жовтня 2018). Новое дело историка. Директора музея обвиняют в педофилии. Радио «Свобода». оригіналу за 13 грудня 2019. Процитовано 13 грудня 2019.
- (рос.) Гирин Никита. «Я боюсь судьбы Дмитриева». В Карелии арестованы подозреваемые в педофилии историк Сергей Колтырин и его знакомый Евгений Носов // Новая газета : газета. — 2018. — № 109. — Число 3 (октября). — ISSN 1682-7384. з джерела 6 грудня 2020.
- (рос.) В Карелии в тюремной больнице умер историк Сергей Колтырин, осужденный по делу о педофилии. В марте его освободили от наказания // Новая газета : газета. — М., 2020. — Число 2. — Апреля. — ISSN 1606-4828. з джерела 27 листопада 2020.
- (рос.) Ирина Тумакова. Рвы и РВИО. Эксперты Российского военно-исторического общества вновь пытаются доказать, что в урочище Сандармох захоронены останки расстрелянных финнами красноармейцев // Новая газета. — 2019. — № 63. — Число 14 (6). — ISSN 1682-7384. з джерела 30 жовтня 2020.
- (рос.) Николай Эппле (14 серпня 2019). Дело Сандармоха, или можно ли повернуть историю вспять. Raam op Rusland. оригіналу за 30 листопада 2020. Процитовано 23 листопада 2020.
- (рос.) Виктор Сокирко (4 серпня 2016). Вторая правда концлагеря Сандармох: как финны замучили тысячи наших солдат. ТК «Звезда». оригіналу за 6 грудня 2020. Процитовано 19 листопада 2020.
- Флиге, 2019, с. 123—124.
- (рос.) Елена Кривень (7 вересня 2018). «Итог исследований состоит в том, что нужно продолжать исследования». Организаторы экспедиции РВИО в Сандармохе рассказали о раскопках на месте массовых расстрелов. 7х7 — Горизонтальная Россия. оригіналу за 21 червня 2020. Процитовано 21 червня 2020.
- (рос.) Сергей Маркелов (4 вересня 2018). Перекопать Сандармох. Как поисковики российского военно-исторического общества работают на месте массовых расстрелов 1930-х годов в Карелии. 7х7 — Горизонтальная Россия. оригіналу за 9 листопада 2020. Процитовано 11 листопада 2020.
- Флиге, 2019, с. 124—126.
- (рос.) Озвучены результаты экспертизы по итогам Военно-исторической поисковой экспедиции в районе урочища Сандармох. РВИО. 10 червня 2019. оригіналу за 15 жовтня 2020. Процитовано 21 листопада 2020.
- (рос.) Ирина Тумакова. Ума — лопата. Экспедиция РВИО завершила раскопки в карельском урочище Сандармох, но обещала вернуться. Копатели планируют рыться в здешних могилах ежегодно // Новая газета. — 2019. — № 93. — Число 23 (8). — ISSN 1682-7384. з джерела 2 грудня 2020.
- (рос.) Поисковая экспедиция в Сандармох: обнаружены останки 16 человек. РВИО. 20 серпня 2020. оригіналу за 29 листопада 2020. Процитовано 21 листопада 2020.
- (рос.) «Зачем вы врете?» Сотрудницу «Мемориала» упрекнули в искажении фактов. РВИО. 15 серпня 2020. оригіналу за 29 листопада 2020. Процитовано 21 листопада 2020.
- (рос.) Вернуть из безвестия: в РВИО рассказали о поисковых экспедициях. РВИО. 2 липня 2020. оригіналу за 22 вересня 2020. Процитовано 21 листопада 2020.
- (рос.) Ирина Галкова (5 серпня 2020). Следы преступления. Что раскопало в Сандармохе Военно-Историческое общество. Уроки истории XX века. Международный Мемориал. оригіналу за 27 листопада 2020. Процитовано 23 листопада 2020.
- (рос.) Денис Стрелков (19 травня 2020). Следственный комитет удалил со своего сайта релиз о финских газовых камерах для советских пленных в Карелии. 7х7 — Горизонтальная Россия. оригіналу за 22 червня 2020. Процитовано 21 червня 2020.
Джерела та література
- Ю. І. Шаповал. Сандармох // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 442. — .
Література
- С. О. Підгайний. Українська інтелігенція на Соловках.
- Остання адреса. До 60-річчя соловецької трагедії. К.: Сфера. Том 1. — 1997. Том 2 — 1998. Том 3 — 1999.
- Соловки: Сандормох… Левашово… Биківня… (Матеріали до науково-практичної конференції у Київській міськраді 27 — 28.04 2001 р.). К.: Український центр духовної культури. — 2001.
- Юрий Дмитриев. Место расстрела Сандормох. — Петрозаводск: Барс, 1999.
- Дмитро Вєдєнєєв, Сергій Шевченко. Українські Соловки. — К.: ЕксОб, 2001.
- Василь Овсієнко. Світло людей: Мемуари та публіцистика. У 2 кн. — Харків: Харківська правозахисна група; К.: Смолоскип, 2005.
- Сергій Шевченко. Архіпелаг особливого призначення. — К.: Фенікс, 2006.
- Мемориальное кладбище Сандормох. 1937. 27 октября — 4 ноября (Соловецкий этап) /Сост. И. А. Резникова; сопровод. текст В. В. Иофе; Международное о-во «Мемориал». — С.-Петербург: НИЦ «Мемориал», 1997. — 172 с. — Б.т. (1111 биографических справок). (рос.)
- Дмитро Вєдєнєєв, Сергій Шевченко. Розвіяні міфи. Історичні нариси і статті. — К.: Фенікс, 2010.
- Сергій Шевченко. Соловецький реквієм. — К.: ВПК «Експрес-Поліграф», 2013.
Посилання
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Сандармох |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Сандармох |
- У Сандармосі розстріляли табірну «внутрішню еміграцію». Юрій Шаповал. Радіо Свобода
- Сандармох. Кати. Юрій Шаповал. Радіо Свобода
- Сандармох має стати місцем всеукраїнської скорботи — дослідники
- Газета «День»: 2012 — «Список Сандармоху»
- Списки Сандармоху: апофеоз «громадянських сутінків»
- Карельська трагедія. Україну було розстріляно в лісі під Мєдвєж'єгорськом
- РПЦ (МП) відмовилася освятити пам'ятний знак українським жертвам сталінського терору, 7 серпня 2012
Відео
- Україна нескорена. Сандормох, документальний фільм про розстріл
- На Соловках встановили український меморіальний камінь
- Народжений на Соловках
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sandarmo h ridshe Sandormoh lisove urochishe v ru Respubliki Kareliya za 19 km vid m Medvezh yegorsk nepodalik vid m Povenec de na ploshi 10 gektariv u 1930 h rokah organi NKVS rozstrilyali ponad 9500 osib 58 nacionalnostej Sered zhertv perevazhno specposelenci i v yazni z Bilomorsko Baltijskogo kanalu i Soloveckih taboriv sistemi GULAG SRSR a takozh zhiteli navkolishnih sil Usogo na cij teritoriyi viyavleno 236 rozstrilnih yam SandarmohUkrayinskij kozackij hrest v urochishi Sandarmoh 62 51 41 pn sh 34 43 42 sh d 62 86139 pn sh 34 72833 sh d 62 86139 34 72833 Koordinati 62 51 41 pn sh 34 43 42 sh d 62 86139 pn sh 34 72833 sh d 62 86139 34 72833Tip Misce pam yati cvintar lis i pam yatka istoriyiStatus spadshini d 1 Krayina Rosijska Federaciya ISO3166 1 alpha 3 RUS ISO3166 1 cifrovij 643 Roztashuvannya Respublika KareliyaTip budivli memorialne kladovishe pam yatniki z napisamiZasnovano 1997Sandarmoh Rosiya Sandarmoh u VikishovishiZovnishni videofajliSandarmoh opublikovano 23 sichnya 2013 roku Misce masovih strat lyudej vidnajshli gromadski aktivisti v lipni 1997 roku Radio Svoboda i gazeta Den ogolosili 2012 rik Rokom Spisku Sandarmohu Soloveckij etapZ yasovano sho Sandarmoh ye specialnoyu teritoriyeyu yaku vikoristovuvali organi NKVS SRSR dlya provedennya masovih strat civilnogo naselennya Zokrema ob yekt Sandarmoh stav miscem rozstrilu soloveckogo tyuremnogo etapu 1937 roku v yakomu perebuvali vidomi diyachi kulturi nauki vijskoviki tehnichna inteligenciya svyashenstvo Sered ubitih svyashennik z Vatikanu yakij zbirav dani pro porushennya prav lyudini v Radyanskomu Soyuzi sotni vihidciv z Ukrayini zokrema mitci Les Kurbas Mikola Kulish Mikola Zerov Marko Voronij Valer yan Pidmogilnij Miroslav Irchan profesori istoriki Oleksandr Badan Yavorenko Sergij Grushevskij Volodimir Chehivskij pismennik ta ministr osviti UNR Antin Krushelnickij Organi NKVS a zgodom MGB KDB SRSR ta FSB RF prihovuvali misce masovih ubivstv vid rodichiv zagiblih i gromadskosti Vnaslidok specoperaciyi chekistiv voseni 1937 r slid soloveckogo etapu vzagali zagubivsya Bagato rokiv isnuvalo pripushennya sho lyudej vtopili v Bilomu mori Odnak 1995 r zusillyami direktora Sankt Peterburzkogo naukovo doslidnogo centru Memorial Veniamina Iofe v arhivah Regionalnogo upravlinnya FSB RF v Arhangelsku znajdeno originali dokumentiv zokrema albom rozstrilnih protokoliv Vidpovidalnim za vikonannya virokiv i odnim z bezposerednih vikonavciv masovih ubivstv protyagom 27 zhovtnya i 1 4 listopada 1937 r buv kapitan derzhbezpeki Mihajlo Matvyeyev zastupnik nachalnika AGU UNKVS Leningradskoyi oblasti Jomu asistuvav pomichnik komendanta UNKVS Georgij Alafer abo konvoj Zagalom uv yaznenih bulo 1116 p yat virokiv ne vikonano bo odin v yazen pomer a chotiroh etapovano v inshi miscya 2 lipnya 1997 r spilna ekspediciya Karelskogo i Peterburzkogo Memorialiv u skladi yakoyi buli zokrema Yurij Dmitriyev Petrozavodsk Irina Flige ta Veniamin Iofe viyavila misce zlochinu stalinistiv nepodalik avtomobilnoyi trasi Medvezh yegorsk Povenec ZhertviDokladnishe Spisok Sandarmohu Div takozh kategoriyu Rozstrilyani v Sandarmosi 86 Sandarmoh ye odnim iz najbilshih dobre oblashtovanih i vidomih nekropoliv zhertv stalinskih represij Za pidrahunkami doslidnikiv u Sandarmosi rozstrilyano 6241 lyudinu riznoyi nacionalnosti virospovidannya gromadyanstva socialnogo stanu ta politichnih poglyadiv Sandarmoh takozh misce masovogo rozstrilu 1111 v yazniv tak zvanogo pershogo soloveckogo etapu Sered nih vidatni majstri kulturi vcheni derzhavni diyachi svyashennosluzhiteli z bagatoh respublik SRSR Usih rozstrilyanih zgodom reabilituvali j viznali zhertvami stalinskogo teroru Mikola Zerov Grigorij Epik Antin Krushelnickij Valer yan Pidmogilnij Geo Shkurupij S G Grushevskij Miroslav Irchan Ismayil Firdevs Yazep Mamonka Rozstrilyani ukrayinci Rozstrilyana i znishena rodina Krushelnickih Sidyat zliva napravo Volodimira Taras mati Mariya Tarasivna Larisa i batko Antin Vladislavovich Stoyat Ostap Galya druzhina Ivana Ivan Natalya druzhina Bogdana Bogdan Cya svitlina stala simvolom znishennya komunistami ukrayinskoyi inteligenciyi Avdiyenko Mihajlo Overkovich 1892 chlen Ukrayinskoyi Centralnoyi Radi ta CK USDRP redaktor tizhnevika Radyanskij statistik Atamanyuk Yablunenko Vasil 1897 pismennik zhurnalist Badan Yavorenko Oleksandr Ivanovich 1894 profesor istoriyi Barbar Arkadij 1879 direktor Departamentu ohoroni zdorov ya chasiv Direktoriyi Bojko Ivan Ivanovich 1892 ukrayinskij vchenij agronom 1890 kolishnij povitovij komisar Ukrayinskoyi galickoyi armiyi Vojtyuk Yakiv Semenovich 1894 gromadskij i politichnij diyach na Holmshini posol do polskogo Sejmu 1922 1927 Voloh Omelyan 1902 polkovnik armiyi UNR v 1933 r golova Ukrayinskogo byuro VUCVK Spilki shoferiv Voronij Marko 1904 literator zhurnalist Volf Mihajlo 1890 svyashennik Rimo katolickoyi cerkvi Grushevskij Sergij Grigorovich ukrayinskij istorik pleminnik golovi Centralnoyi Radi vidatnogo ukrayinskogo istorika Mihajla Grushevskogo Dyatliv Petro 1883 profesor kolishnij chlen CK USDRP Epik Grigorij 1901 pismennik Zerov Mikola 1890 profesor literaturi pismennik Irchan Miroslav 1896 kolishnij horunzhij UGA chlen Kompartij Kanadi ta Zahidnoyi Ukrayini pismennik dramaturg Kosar Zayachkivskij Miron 1897 chlen Politbyuro CK KP b U Krushelnickij Antin 1878 kolishnij ministr osviti UNR pismennik Krushelnickij Bogdan Antonovich 1906 sin A V Krushelnickogo Krushelnickij Ostap Antonovich 1913 sin A V Krushelnickogo Kulish Mikola 1892 pismennik dramaturg Kurbas Les 1887 rezhiser tvorec modernogo ukrayinskogo teatru Lyubinskij Mikola Mihajlovich 1890 ministr zakordonnih sprav UNR 1918 rozstrilyanij 8 sichnya 1938 roku 1893 zaviduvach inozemnoyi redakciyi vidan KP b U Movchanivskij Yakiv Opanasovich yepiskop Afanasij 1887 cerkovnij diyach rozstrilyanij 8 sichnya 1938 roku Ozerskij Yurij Ivanovich 1896 golova ukrayinskogo Derzhvidavu 1900 sekretar golovi RNK URSR Lyubchenka Pavlushkov Mikola Petrovich zasnovnik Spilki ukrayinskoyi molodi pleminnik Sergiya Yefremova Paniv Andrij pismennik pedagog ta zhurnalist Pilipenko Boris Kuzmovich muzeyeznavec grafik chlen grupi neoklasikiv Mikoli Zerova Pidmogilnij Valer yan 1901 pismennik literaturnij perekladach Poloz Mihajlo 1891 narkom finansiv URSR Polishuk Valer yan 1897 poet zasnovnik modernistskoyi grupi Avangard Reshal Aron 1904 direktor Vseukrayinskogo kurortnogo trestu Rudnickij Stepan Lvovich 1877 ukrayinskij geograf i kartograf akademik VUAN osnovopolozhnik ukrayinskoyi politichnoyi ta vijskovoyi geografiyi Sirko Vasil Petrovich uchasnik revolyucijnogo ruhu na zahidnoukrayinskih zemlyah Siyak Ivan 1887 zastupnik golovi Direktoriyi Bessarabiyi Sfatul Cerij Skubko Boris Tihonovich geroj ukrayinsko rosijskoyi vijni 1917 1921 kozak Armiyi UNR Stryelcov Mikola Kostyantinovich 1890 starshina Armiyi UNR zhurnalist i pismennik Hizhnyak Mihajlo Fedorovich 1893 starshina armiyi UNR Chehivskij Volodimir 1876 profesor istoriyi diyach UAPC Shkurupij Geo 1903 pismennik predstavnik napryamu panfuturizmu Yavorskij Oleksij Klimentijovich 1892 poruchnik Armiyi UGA i UNR pedagog naukovij spivrobitnik Vseukrayinskoyi biblioteki pri VUAN Inshi vidomi zhertvi vidomij do revolyuciyi advokat zahisnik Menahema Bejlisa ta Purishkevicha Durnovo Mikola moskovskij literaturoznavec Kuzebaj Gerd zasnovnik udmurtskoyi literaturi Stanesko Gogo golova moskovskogo ciganskogo taboru Trockij Isaak Mojsejovich radyanskij istorik Biloruskij ministr Flegont Volinec tatarskij gromadskij diyach Izmayil Firdevs gruzinski knyazi Nikolaj Eristov ta Yasse Andronnikov katolickij administrator Gruziyi Shio Batmalashvili profesor istoriyi VKP b yevrej Pinhus Gluzman cherkeskij pismennik knyaz Holid Abukov korejskij diyach Taj Do pravoslavni yepiskopi Aleksij voronezkij Damian kurskij Nikolaj tambovskij Petro samarskij lider baptistiv SRSR Vasil Kolesnikov predstavnik Vatikanu otec Peter Vejgel tosho Istoriya poshukiv pohovannyaPeredumovi Doli vbitih pid chas stalinskogo Velikogo teroru u 1937 1938 rokah trivalij chas buli derzhavnoyu tayemniceyu Spochatku blizkim zaareshtovanih pid chas zvernennya vidpovidali sho voni ne chislyatsya u cij v yaznici chi organi NKVS Z 1939 roku ridnim povidomlyali pro nibito virok na 10 rokiv bez prava listuvannya a z kincya 1945 roku pro smert v uv yaznenni z prirodnih prichin Nezvazhayuchi ni na sho ridni prodovzhuvali cikavitisya doleyu svoyih zniklih blizkih zbirayuchi svidchennya ta chutki postupovo perekonuyuchis u yihnij tragichnij zagibeli 1963 roku vlada dozvolila u vidpovid na zapiti povidomlyati pro rozstrili zasudzhenih trijkami ta ale tilki yaksho ranishe ridnim ne vidavalisya falshivi dovidki pro smert I lishe z 1988 roku ce obmezhennya znyali Odnak tochni miscya vbivstv ta pohovan buli i zalishayutsya derzhavnoyu tayemniceyu Navit v aktah pro vikonannya viroku voni zazvichaj ne vkazuvalisya Stanom na kinec 2019 roku spisok cih misc oficijno ne oprilyudneno Za pripushennyam istorikiv dokumenti pro ce mogli buti vtracheni chi znisheni Ranni poshuki Naprikinci 1980 h usiyeyu krayinoyu pochali vinikati poshukovi zagoni misc pohovan Yih utvoryuvali rodichi istoriki krayeznavci ta zhurnalisti U Petrozavodsku do 1990 roku z pochinu polkovnika viniklo tovaristvo Memorial Do seredini 1990 h vin sklav spiski strat Velikogo teroru v Kareliyi za virokami karelskoyi trijki moskovskoyi dvijki po Kareliyi ta osoblivoyi trijki Kareliyi zadlya vershennya nacionalnih operacij U jogo tablicyah vpershe poznacheno priblizni oblasti rozstriliv yaki na vidminu vid cilkovitoyi bilshosti inshih regioniv SRSR zaznacheno u zvitah pro vikonannya virokiv Za cimi danimi 3479 lyudej ubito v rajoni Medvezhoyi Gori ros Medvezhya Gora skorocheno Medgora Pislya zagibeli Chuhina navesni 1997 jogo pomichnik Yu O Dmitriyev prodovzhiv robotu Vin rozpochav poshuk konkretnih misc pohovan zokrema u rajoni Medvezhoyi Gori V odnomu z aktiv shodo vikonannya virokiv vinesenih na pershomu zasidanni trijki shodo Karelskoyi ARSR 7 serpnya 1937 roku Dmitriyev viyaviv vkazivku pro pohovannya v 500 metrah pivdenno zahidnoyi storoni vid Chelbinskogo traktu za 10 km vid stanciyi Medgori Odnak poshuki v rajoni vkazanogo miscya ne mali uspihu Vodnochas z cim z kincya 1980 h rokiv leningradskij Memorial namagavsya diznatisya pro dolyu v yazniv Soloveckogo taboru yaki bezslidno znikli 1937 roku Pid toj chas znali sho v yazniv zaveli na barzhi ale podalshij shlyah lishavsya tayemniceyu Do 1990 h rokiv isnuvala chutka sho lyudej vtopili v Bilomu mori 1994 roku viyavili kopiyi protokoliv 81 85 134 198 199 303 osoblivoyi trijki po Leningradskij oblasti z kotrih stalo yasno sho operaciya z masovogo znishennya v yazniv projshla v tri shabli 1111 osib rozstrilyano z 27 zhovtnya po 4 listopada 1937 roku 509 z 8 po 10 grudnya 198 ne piznishe za 20 lyutogo 1938 roku 1995 roku V V Iofe ta I A Flige rozpochali poshuki mogil pershogo shablya Voni pripustili sho strati vidbulisya v Kemi oskilki ce najblizhchij do Solovkiv materikovij port de buv peresilnij tabir yakim 1937 roku ocholyuvav kat i chekist M R Matvyeyev Pri comu 1995 roku pid chas kar yernih robit u rajoni 6 go kilometra Uhtinskogo traktu vzhe viyavili pohovannya 22 osib U hodi poshukiv 1996 roku na comu misci Iofe i Flige ne znajshli novih ostankiv prote v arhivi FSB Kareliyi voni viyavili dokumenti Kemskogo NKVS z yakih viplivalo sho u serpni 1937 roku rozstrili v Kemi pripinili cherez nebezpeku yihnogo rozkonspiruvannya 1996 roku vijshla beletrizovana kniga nachalnika pressluzhbi UFSB polkovnika Na katah krovi nemaye ros Na palachah krovi net z yakoyi Iofe i Flige diznalisya sho kat M R Matvyeyev 1938 roku buv zaareshtovanij i zasudzhenij i ce yakimos chinom pov yazano z rozstrilom soloveckih v yazniv Voni zvernulisya do arhivu UFSB Sankt Peterburga z vimogoyu nadati dokumenti na pidstavi yakih Lukin napisav svoyu knigu Yim vidmovili posilavshis na sekretnist ale povidomili sho vlasne kriminalna sprava Matvyeyeva zberigayetsya v arhivi UFSB Kareliyi Za klopotannyam deputata Derzhdumi V V Borshova Iofe i Flige zmogli chastkovo z neyu oznajomitisya Ce stalo povorotnoyu vihoyu v poshukah zniklih v yazniv Z ciyeyi spravi doslidniki diznalisya sho rozstrili prohodili za 16 kilometriv vid selisha Medvezha Gora u zvichajnomu misci vikonannya virokiv nad uv yaznenimi Bilbaltlagu kudi dorogoyu cherez ru zhertvi dostavlyalisya na avtomashinah z izolyatora v Medvezhij Gori Poshukova ekspediciya Za pidsumkami cogo vidkrittya voseni 1996 peterburzkij Memorial stav gotuvati poshukovu ekspediciyu V V Iofe napisav do rajonnoyi administraciyi lista z prohannyam spriyati v poshukah misc pohovannya ta zbiranni svidchen zhiteliv ru Zreshtoyu zhurnalistka i krayeznavec Nadiya Yermolovich z yasuvala sho dijsno zgidno z nizkoyu opovidan miscevih zhiteliv u rajoni zanedbanogo pishanogo kar yeru mizh Pindushami i Povencem za stalinskih chasiv bulo misce masovih rozstriliv U kvitni 1997 roku Iofe ta Flige virushili do Medvezh yegorska dlya pidgotovki polovih robit Prote viyavili pishano gravijnij kar yer za 19 kilometriv vid mista U hodi utochnen v arhivi z yasuvalosya sho 16 j kilometr vid Medvezh yegorska pislya vidbudovi dorogi u 1950 h rokah vidpovidaye suchasnomu 19 mu todi zh i pishanij kar yer pochali rozroblyati znovu a jogo mezhi znachno rozshirili Pri comu nezajmanoyu zalishilasya tilki nevelika dilyanka Na nij doslidniki j virishili rozpochati poshuki 1 lipnya U chervni pid chas roboti v arhivi UFSB Kareliyi V V Iofe ta I A Flige vipadkovo zustrilisya z Yu O Dmitriyevim obminyalisya svoyimi danimi j virishili provesti ekspediciyu spilno 1 lipnya ekspediciya rozpochala shurfuvannya peredbachuvanogo miscya pohovannya u starij chastini kar yeru Za domovlenistyu z miscevoyu administraciyeyu u zemlyanih robotah doslidnikam dopomagala grupa soldativ Odnak usi vikonani probi gruntu dali negativnij rezultat ne pokazavshi porushennya gruntovih shariv Virishili pereviriti ves perimetr kar yeru Yu O Dmitriyev u cej chas virushiv na doslidzhennya okolic i dosit shvidko viyaviv za 500 metriv vid kar yeru v sosnovomu bori misce z bezlichchyu svoyeridnih kvadratnih prosidan gruntu rozmirom 4 na 4 metri ta priblizno 20 santimetriv zavglibshki Pid chas rozkopki na novomu misci na glibini 2 metriv viyavili lyudski ostanki Pislya cogo doslidniki viklikali predstavnikiv miscevoyi prokuraturi i sklali zayavu pro viyavlennya masovogo pohovannya strachenih iz prohannyam porushiti z cogo privodu kriminalnu spravu Sudovo medichne obstezhennya vstanovilo sho davnist ostankiv stanovit ponad 50 rokiv a vbivstvo stalosya shlyahom postrilu v potilicyu Prote zreshtoyu prokuratura v porushenni kriminalnoyi spravi vidmovila poslavshis na davnist Za propoziciyeyu V V Iofe misce rozstrilu nazvali Sandormoh tak na starih kartah nazivavsya zanedbanij hutir sho lezhav poblizu U nastupni dni poshukovih robit viyavili j promarkuvali 150 rozstrilnih yam zgodom yihnya kilkist zrosla do 236 a takozh poznachili mezhi miscini pohovannya Pri comu navkolo neyi viyavili krugovu dorogu na yakij imovirno rozstavlyalisya konvoj i ohorona pid chas ubivstv Memorializaciya pohovannyaStvorennya memorialu Vzhe 14 serpnya 1997 roku vidbulasya specialna narada uryadu Respubliki Kareliya na yakij V V Iofe zaproponuvav stvoriti memorialnij cvintar na misci viyavlenogo masovogo pohovannya Cej zadum shvalili j 29 veresnya golova uryadu vidav vidpovidnu uhvalu Voseni vid shose Medvezh yegorsk Povenec do miscya pohovannya proklali dorogu a jogo miscevist ochistili j ogorodili Za proyektom zodchogo vikonali hudozhnye ozdoblennya urochisha na misci rozstrilnih yam i v prostorovo znachushih tochkah vstanovili stovpchiki golubci Za proyektom arhitektora sporudili kaplicyu svyatogo Georgiya Pobidonoscya 27 zhovtnya u 60 ti rokovini vid pochatku vbivstv lyudej iz pershogo soloveckogo shablya vidbulosya oficijne vidkrittya memorialnogo cvintarya Na ceremoniyi buli prisutni predstavniki nacionalnih gromad i derzhav delegaciyi Kareliyi Tatarstanu j Udmurtiyi posol Ukrayini chleni genkonsulstv Nimechchini ta Polshi Buli takozh prisutni deputati Derzhavnoyi dumi RF S A Kovalov i V V Borshov Kaplicyu osvyativ mitropolit Petrozavodskij i Karelskij Takozh pominalni sluzhbi proveli za katolickim lyuteranskim i yudejskim obryadami Na zaproshennya Memorialu na vidkrittya priyihalo 50 rodichiv ubitih soloveckih v yazniv Buli prisutni rodichi rozstrilyanih meshkanciv Kareliyi Takozh brala uchast nevelika delegaciya z Ukrayini u skladi yakoyi buli Yevgen Sverstyuk Ivan Drach Larisa ta Tetyana Krushelnicki Voni vstanovili derev yanij ukrayinskij hrest roboti skulptora Mikoli Malishka Cogo zh dnya vstanovleno p yat pershih grupovih pam yatok Sandarmohu z pochinu Memorialu vidkrili granitnij valun Soloveckij kamin z napisom Tut z 27 zhovtnya po 4 listopada 1937 r rozstrilyano 1111 uv yaznenih Soloveckoyu v yazniceyu vstanovili pravoslavnij poklonnij hrest bilya yakogo spravili panahidu za vbitimi svyashennosluzhitelyami tovaristvo ukrayinskoyi kulturi Kalina koshtom svitovogo ukrayinstva sporudilo granitnij kozackij hrest Ubiyennim sinam Ukrayini avtori Mikola Malishko ta Nazar Bilik polska delegaciya sporudila katolickij pam yatnij hrest iz napisom dvoma movami Do 60 richchya Soloveckim v yaznyam polyakam ta svyashenikam yaki znajshli misce vichnogo spokoyu na cij zemli 27 10 1997 Spivvitchizniki z pochinu Yu O Dmitriyeva vidkrili zastavnij kamin z napisom Tut bude vstanovleno pam yatnik zhertvam politichnih represij 1937 1938 rr Okrim pam yatnikiv grupovoyi pam yati u den vidkrittya na cvintari takozh z yavilisya znaki osobistoyi pam yati hresti tablichki z imenami napisi na stovpcyah golubcyah Pislya ceremoniyi vidkrittya na zborah predstavnikiv administraciyi Kareliyi nacionalnih delegacij i gromadskih osib zapochatkovano Mizhnarodnij den pam yati zhertv Velikogo teroru 5 serpnya Cogo dnya rozpochalasya operaciya za nakazom Yezhova 00447 sho stala najkrivavishoyu akciyeyu represij 1937 1938 rokiv Z 1998 go shoroku 5 serpnya v lisi bilya memorialnih znakiv spravlyayut pravoslavnu i katolicku panahidi provodyat mitingi gromadskosti U nih berut uchast i predstavniki Ukrayini Sered inshih viddali shanu ubitim u Sandarmohu kiyani Sergij Shevchenko Vasil Ovsiyenko Vahtang Kipiani Boris Grivachevskij ta inshi tvorchi osobistosti yaki rozpovili pro solovecku tragediyu v presi j knizhkah Ukrayinski Solovki Arhipelag osoblivogo priznachennya Svitlo lyudej Rozviyani mifi Istorichni narisi i statti Soloveckij rekviyem Nagan krayina Imperiya teroru tosho 8 serpnya 2000 roku postanovoyu uryadu Kareliyi Sandarmoh ogolosheno ob yektom kulturnoyi spadshini narodiv Rosiyi regionalnogo znachennya a jogo zmist pokladeno na ru Podalsha dolya memorialu Napivzrujnovanij pam yatnik Spochatku zavdyaki roboti peterburzkogo Memorialu sho rozsliduvav konkretnij epizod Velikogo teroru Sandarmoh stav perevazhno miscem pam yati v yazniv Solovkiv Trohi menshe vin buv miscem pam yati karelskih zhertv Velikogo teroru hocha zgodom yiyi pitoma chastka prisutnosti zrosla i pochala perevazhati u memorialnomu prostori cvintarya Ci dvi pam yati spivisnuvali v kilkoh paradigmah pam yati predstavnikiv eliti ta pam yati prostih lyudej regionalnoyi pam yati i pam yati zagalnorosijskoyi mizhnarodnoyi pam yati bezimennih zhertv i pam yati pro konkretnih osib Ostannye anitrohi ne superechilo podalshij povnij personifikaciyi pohovannya Sandarmohu oskilki mogili bagatoh inshih zhertv Velikogo teroru zokrema v Kareliyi dosi ne znajdeno U Sandarmosi yak i v inshih podibnih miscyah pochali zvoditisya rizni memoriali pam yati yaki mozhna podiliti na tri grupi osobisti grupovi ta derzhavni Pam yatnik musulmanam Ceremoniya bilya Kozackogo hresta Pam yatnik yevreyam Estonskij pam yatnik Litovska pam yatka Polskij pam yatnik Karelskij hrest Vajnahskij pam yatnik Nimecka pam yatka Pam yatnij hrest meshkancyam sela Tatarskij pam yatnik 22 serpnya 1998 roku na misci ranishe vstanovlenogo zastavnogo kamenyu z pochinu Yu O Dmitriyeva postavleno pam yatnik zhertvam politichnih gonin z barelyefom Rozstril z angelom ohoroncem ta tekstom Lyudi ne vbivajte odne odnogo ros Lyudi ne ubivajte drug druga Hudozhnim kerivnikom jogo stvorennya vistupiv hudozhnik G B Saltup Protyagom kilkoh rokiv bilya cogo pam yatnika prohodili oficijni traurni ceremoniyi Odnak 1999 roku vtracheno metalevi bukvi napisu a 2006 roku i sam skulpturnij barelyef Pri comu ryad doslidnikiv vistupili z kritikoyu koncepciyi pam yatnika oskilki z nogo ne bulo zrozumilo chomu vin prisvyachenij a jogo posil granichno rozmitij Vlitku 1999 roku vidkrito she odin pam yatnik zadumanij yak informacijnij dodatok pershomu Na nomu mali rozmistiti napis Tut v urochishi Sandarmoh misci masovih rozstriliv z 1934 po 1941 roki vbiti katami NKVS ponad 7 tisyach ni v chomu ne vinnih lyudej zhiteliv Kareliyi uv yaznenih i specposelenciv Belbaltlaga v yazniv Soloveckoyi v yaznici Pam yatajte pro nas lyudi Ne vbivajte odin odnogo Prote pid chas vigotovlennya pam yatnika majstri samovilno viklyuchili z tekstu zgadku kativ NKVS Ryad doslidnikiv rozcinyuyut ci pam yatniki yak materializaciya derzhavnoyi ideologiyi pam yati v yakij ye tragediya ye beznevinni zhertvi ciyeyi tragediyi ale zlochinu nemaye i zlochinciv tezh nemaye Pershij pam yatnik vidrestavrovano lishe 2020 roku Z pochatku 2000 h rokiv u Sandarmosi pochali z yavlyatisya kolektivni etnichni i konfesijni pam yatki Ce stalo naslidkom osmislennya tak zvanih Velikogo teroru vidobrazhennyam nacionalnoyi samosvidomosti j osobistisnih poshukiv svogo korinnya Z pochinu riznih etnichnih i religijnih gromad vstanovleno taki memoriali Pam yatnik musulmanam Vstanovleno 5 serpnya 2003 roku Napis rosijskoyu j arabskoyu movami govorit Svit vam o viryani i musulmani yaki tut lezhat Pam yatnik yevreyam Postavleno 14 chervnya 2005 roku Napis rosijskoyu movoyu ta ivritom govorit Yim dam Ya v domi Moyim i v stinah Moyih pam yat ta im ya yaki ne zgladyatsya Isaya 56 5 Kozackij hrest ukrayinskij Vstanovleno 9 zhovtnya 2004 roku Posvyachennya ukrayinskoyu movoyu svidchit Ubiyennim sinam Ukrayini Estonskij pam yatnik Vstanovleno 3 listopada 2007 roku Napisi estonskoyu i rosijskoyu movami Tut spochivayut estonci beznevinni zhertvi stalinskih represij 1937 1938 Litovska pam yatka Vstanovleno rik Napisi litovskoyu rosijskoyu ta anglijskoyu movami Litovcyam v yaznyam ta zhertvam GULAGu Polskij pam yatnik Vstanovleno 26 zhovtnya 2007 roku Napisami polskoyu i rosijskoyu movami Pam yati polyakiv beznevinnih zhertv stalinskih represij Karelskij hrest Vstanovleno 5 serpnya 2010 roku Napis karelskoyu movoyu Upokij Gospodi dushi rabiv Tvoyih Vajnahskij pam yatnik Vstanovleno 5 serpnya 2011 roku Napis inguskoyu i rosijskoyu movami Nevinnoubiyennim vajnaham chechencyam j ingusham Nimecka pam yatka Vstanovleno 23 chervnya 2012 roku Napis nimeckoyu i rosijskoyu movami Rosijskim nimcyam zhertvam represij Sumuyemo pam yatayemo Nashadki Pam yatnij hrest meshkancyam sela Vstanovleno 21 listopada 2012 roku Napis rosijskoyu kazhe Zemlyakam zhertvam stalinskogo teroru Pam yatayemo sumuyemo Zhiteli Chupinskogo miskogo poselennya Zakladna plita pam yatnika rozstrilyanim finam Vstanovleno u lipni 2014 roku Napis rosijskoyu i finskoyu movami Na comu misci z pochinu Ingermanlandskogo soyuzu finiv Kareliyi bude vstanovleno pam yatnik beznevinno rozstrilyanim finam Pam yatnij hrest moldavanam Vstanovleno 19 lipnya 2015 roku Napis rosijskoyu i moldavskoyu movami Na zgadku moldavanam rumunam zhertvam politichnih represij 29 VII 2015 Pam yatnik kazakam Respubliki Komi Vstanovleno 5 serpnya 2015 roku Napis rosijskoyu movoyu Vichna pam yat kazakam zhertvam politichnih represij Vid kozakiv VKO RK Serpen 2015 roku Tatarskij pam yatnik Vstanovleno 28 serpnya 2015 roku Napis rosijskoyu i tatarskoyu movami Hәterlibez Pam yatayemo Pam yatnik tataram zhertvam politichnih represij 1937 1938 Gruzinskij pam yatnik Vstanovleno u 2016 roci Napis Sinam Gruziyi Marijskij pam yatnik Vstanovleno u serpni 2016 roku Napis marijskoyu movoyu 1937 1938 Sharnaltash Vichna pam yat Vid marijskogo narodu Azerbajdzhanskij pam yatnik Vstanovleno 30 zhovtnya 2017 roku Napis rosijskoyu i azerbajdzhanskoyu movami Narod Azerbajdzhanu pam yataye i tuzhit za vas Allah size rehmet elesin Haj blagoslovit Vas Allah Vid tovaristva azerbajdzhanciv Odlar Yurdu Krayina vogniv Osobisti pam yatniki Pam yatnik Osobisti pam yatniki Hrest yepiskopa Pri comu v Sandarmosi z samogo jogo vidkrittya vidviduvachi vstanovlyuvali ta prodovzhuyut vstanovlyuvati rizni osobisti znaki pam yati napisi na stovpcyah golubcyah hresti tablichki kaminnya U Mizhnarodnij den pam yati zhertv Velikogo teroru 5 serpnya u Sandarmosi provodyatsya oficijni traurni ceremoniyi Z 2006 roku voni pohodyat bilya soloveckogo kamenyu Cogo dnya u ceremoniyi berut uchast bezlich oficijnih delegacij u tomu chisli z bilshosti yevropejskih derzhav Pislya zagalnih zboriv uchasniki zazvichaj rozhodyatsya privatnimi memorialami etnokonfesijnimi j osobistimi Tam vidbuvayutsya grupovi ta simejni zhalobni ceremoniyi religijni sluzhbi Bagato uchasnikiv pislya cogo zdijsnyuyut obhid usih pam yatok pohovannya Z 1998 roku shorichno provodyatsya Mizhnarodni Dni pam yati Sandarmoh Solovki yaki zminili zakladenu 1989 roku tradiciyu dniv pam yati Solovkiv Teper marshrut pochinayetsya z traurnogo mitingu 5 serpnya u Sandarmosi a potim lyudi pereyizhdzhayut na Solovecki ostrovi de 7 serpnya v Aleyi pam yati bilya Soloveckogo pam yatnika vidbuvayetsya drugij traurnij miting Oficijna ceremoniya takozh shorichno vidbuvayetsya u Sandarmosi 30 zhovtnya u derzhavnij V inshij chas ce misce vidviduyut chislenni ekskursiyi 4 chervnya 2010 roku patriarh Rosijskoyi pravoslavnoyi cerkvi Kirilo Gundyayev u suprovodi kilkoh yepiskopiv vidvidav Sandarmoh ta vidpraviv bogosluzhinnya na miscyah rozstriliv Na sluzhbi buli prisutni glava Kareliyi golova respublikanskogo parlamentu A B Pereplesnin mer Petrozavodska ta bagato inshih 27 zhovtnya 2017 roku u 80 ti rokovini masovih rozstriliv ukrayinskoyi inteligenciyi v urochishi Sandarmoh 27 10 04 11 1937 ogolosheno Dnem pam yati yakij vidznachavsya v Ukrayini na derzhavnomu rivni ProtistoyannyaSprobi zamovchuvannya pam yati Sprava Yuriya Dmitriyeva U 2010 h rokah zmistove znachennya memorialnogo cvintarya Sandarmoha desho zminilosya 2013 roku na nomu vidkrili ru iz napisom Cej poklonnij hrest vstanovleno kozakami Medvezh yegorskogo rajonu na zgadku pro beznevinno vbitih kozakiv Pomolitsya za nih lyudi dobri Osvyacheno 5 serpnya 2013 roku svyashennosluzhitelem Petrozavodskoyi ta Karelskoyi yeparhiyi iyereyem Romanom Sobolyev Haj posluzhit cej svyatij hrest zahistom nam vid usih vorogiv Zemli Ruskoyi Originalnij tekst ros Sej poklonnyj krest ustanovlen kazakami Medvezhegorskogo rajona v pamyat o nevinno ubiennyh kazakah Pomolites o nih lyudi dobrye Osvyashyon 5 avgusta 2013 goda svyashennosluzhitelem Petrozavodskoj i Karelskoj eparhii iereem Romanom Sobolev Da posluzhit etot svyatoj krest zashitoj nam ot vseh vragov Zemli Russkoj 2016 roku vstanovleno tak zvanij pam yatnik rosiyanam z napisom Rosijskim lyudyam nevinno vbitim v urochishi Sandarmoh Ci pam yatki stilistichno nagaduyut inshi etnokonfesijni znaki Odnak sentenciyu pro vorogiv Zemli Ruskoyi rozkritikuvali doslidniki Memorialu yak sprobu pereklasti provinu za radyanski represiyi na nerosijskih vorogiv Krim togo uyavlennya shodo pridushennya rosijskogo narodu silno vpisuvalosya v koncepciyu rosijskogo nacionalizmu vnaslidok chogo v cih znakah vbachali pragnennya zamovchuvati temu vidpovidalnosti derzhavi za teror ta shovinistichnij vistup proti chuzhoyi pam yati inshih narodiv 2014 roku pislya zagarbannya Krimu v Ukrayini ta ozbroyenogo napadu rosijskih zagoniv na Donbasi Dni pam yati 5 serpnya vpershe projshli bez ranishe zavzhdi chislennoyi delegaciyi Ukrayini Na zhalobnomu vichi chleni Memorialu Yurij Oleksijovich Dmitriyev ta Irina Anatoliyivna Flige zi sceni zvinuvatili rosijsku vladu v agresiyi proti susidnoyi krayini a takozh zayavili pro vidnovlennya derzhavnogo nasilstva i rozpovili pro suchasnih politichnih v yazniv U vidpovid na ce nastupnogo roku u Dni pam yati administraciya zvela vistupi do minimumu Urvavshi slovo Yu O Dmitriyev znovu sprobuvav torknutisya nasushnih pitan ale jogo perervali 2015 roku peterburzkij Memorial chleni yakogo vidkrili Sandarmoh ta brali aktivnu uchast u jogo podalshij doli buv ogoloshenij Ministerstvom yusticiyi inozemnim agentom u vidpovid na sho spilka tovaristva zvinuvatila derzhavu v navishuvanni tavra i pereshkodzhanni roboti Yak naslidok karelski chinovniki stali sprijmati pam yat pro politichni represiyi yak nezruchnu ce vidbuvalosya navit na tli rozmov na federalnomu rivni pro tretyu destalinizaciyu i pidgotovci vidkrittya memorialu u Moskvi hocha cya politika ne bula poslidovnoyu a zverhu prihodili protilezhni za zmistom povistki Uchast u traurnih zahodah inozemnih delegacij i politikiv a takozh vitchiznyanih pravozahisnikiv j opozicioneriv nastorozhuvala chinovnikiv a z 2016 roku uryad Kareliyi stav povnistyu nehtuvati Dni pam yati u Sandarmosi 13 grudnya 2016 roku za anonimnim donosom zaareshtuvali Yu O Dmitriyeva yakogo spochatku zvinuvatili u vigotovlenni dityachoyi pornografiyi potim u rozpusnih diyah shodo malolitnoyi prijomnoyi dochki ta v nezakonnomu zberiganni zbroyi 5 kvitnya 2018 roku jogo vipravdali za pershoyu chastinoyu zvinuvachennya i zasudili za zberigannya zbroyi ale 14 chervnya 2018 roku Verhovnij sud Kareliyi skasuvav virok i napraviv spravu na novij rozglyad 28 chervnya togo zh roku Slidchij komitet Rosiyi ogolosiv pro porushennya novoyi kriminalnoyi spravi shodo Yu O Dmitriyeva jogo zvinuvatili u diyah seksualnogo harakteru skoyenih shodo padcherki Vlitku 2020 roku sud vipravdav jogo za stattyami pro vigotovlennya pornografiyi rozpusnih dij i zberigannya zbroyi ale zasudiv za nasilnicki diyi seksualnogo harakteru na 3 5 roku v yaznici Ryad sposterigachiv pripustili sho oskilki cej strok utrichi nizhchij za nizhnyu mezhu vstanovlenu zakonom istorika mali nezabarom vidpustiti z urahuvannyam provedenogo v SIZO chasu prote 29 veresnya Verhovnij sud Kareliyi uhvaliv novij virok 13 rokiv pozbavlennya voli Cila nizka pravozahisnikiv i gromadskih lideriv zayavila sho peresliduvannya Yu O Dmitriyeva ye sfabrikovanoyu z politichnih motiviv kriminalnoyu spravoyu pov yazanoyu z profesijnoyu diyalnistyu istorika zokrema v Sandarmosi U zhovtni 2018 roku direktor Medvezh yegorskogo muzeyu istorik S I Koltirin yakij buv golovnim doglyadachem memorialnogo cvintarya buv zaareshtovanij za zvinuvachennyam u rozpusnih diyah shodo nepovnolitnogo i nezakonnogo zberigannya zbroyi U travni 2019 roku vin buv zasudzhenij do dev yati rokiv pozbavlennya voli a v nich proti 2 kvitnya 2020 roku pomer u tyuremnij likarni v Medvezh yegorsku vid onkologichnogo zahvoryuvannya Oskilki istorik S I Koltirin takozh napoleglivo oponuvav gipotezu pro zhertvi finskih konctaboriv pohovanih u Sandarmosi to jogo peresliduvannya deyaki sposterigachi takozh rozcinili yak mozhlive peresliduvannya za profesijnu diyalnist Ci procesi aktivno visvitlyuvalisya derzhavnimi ZMI yaki paralelno pragnuli viganbiti Memorial Gipoteza pro zhertv finskih konctaboriv pohovanih u Sandarmosi 2016 roku doktora istorichnih nauk profesora Petrozavodskogo universitetu ta visunuli gipotezu pro te sho v Sandarmosi mozhut buti pohovani zhertvi finskih konctaboriv chasiv Radyansko finskoyi vijni 1941 1944 rokiv Osnovoyu cogo pripushennya za slovami Verigina stali deyaki dokumenti z arhiviv FSB Nezabarom pislya cogo telekanal Zvezda opublikuvav na svoyemu sajti nizku cih dokumentiv nadanih zhurnalistam FSB yaki nibito pidtverdzhuyut gipotezu 2017 roku v karelskomu universiteti vidbuvsya kruglij stil na temu finskoyi versiyi na yakomu vona zaznala velikoyi kritiki I hocha sami yiyi avtori viznali fakt pohovannya v Sandarmosi tisyach zhertv politichnih gonin govoryachi lishe pro mozhlivu takozh nayavnist v urochishi i mogil vijskovopolonenih prote v presi z yavilosya bezlich publikacij pro nibito falsifikaciyu Memorialom svoyih doslidzhen Pri comu istoriki govorili pro desyatki mozhlivo sotni rozstrilyanih vijskovopolonenih tim chasom yak ti zh ZMI zayavlyali pro tisyachi zhertv V okolicyah Medvezh yegorska dijsno bulo shist finskih taboriv ale zhoden z nih ne lezhav poryad iz Sandarmohom Vsi voni buli nevelikimi za kilkistyu uv yaznenih a bilshist iz zagiblih v nih v yazniv pomerli ne vid rozstrilu a vid vazhkih umov utrimannya Pri comu racionalnogo poyasnennya potrebi vivoziti j hovati zagiblih za kilka kilometriv vid najblizhchoyi v yaznici prihilniki finskoyi versiyi ne nadali Istoriki oponenti takozh vkazuyut sho viyavlennya v hodi vijni finskoyu vladoyu sekretnogo miscya masovih strat neodminno vikoristala b yihnya propaganda z metoyu paplyuzhennya SRSR yak vchinili v z Katinnyu nimci 2018 roku ocholyuvane todishnim ministrom kulturi V R Medinskim vlashtuvalo na pidtrimku finskoyi versiyi poshukovu ekspediciyu v Sandarmoh Bezposeredno polovi doslidzhennya provela z 25 po 28 serpnya grupa RVIT na choli z S A Barinovim ta O I Titberiyeyu Pri comu dozvolu na robotu na dilyanci voni ne otrimuvali Pid chas ekspediciyi znajshli ostanki p yati osib prichomu she do poyavi vislidiv ekspertizi prozvuchala zayava sho voni nalezhat radyanskim vijskovopolonenim chasiv Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni a ne zhertvam Velikogo teroru Odnak na preskonferenciyi 7 veresnya naukovij direktor RVIT zaznachiv sho pitannya shodo nalezhnosti ostankiv zalishayetsya vidkritim Vlitku 2019 ozvuchili vislidi osinnih ekspertiz znajdenih ostankiv v ocinci yakih storoni rozijshlisya Predstavniki RVIT i S G Verigin ogolosili pro pidtverdzhennya finskoyi versiyi todi yak yihni oponenti zaperechuvali zokrema stverdzhuvalosya sho ekspertizi ne mistili danih pro odyag yakij za tverdzhennyam RVIT viyavleno na ostankah Snaryadi na dumku oponentiv z odnakovoyu jmovirnistyu mogli nalezhati yak NKVS tak i finskim vijskovim prote zmist nikelyu v odnomu z nih staviv pid sumniv vijskovu versiyu oskilki na toj chas takih patroniv ne viroblyali 2019 roku vidbulasya druga ekspediciya RVIT u Sandarmoh pid kerivnictvom S A Barinova pro pochatok kotroyi ne ogolosili prilyudno Protyagom 9 dniv rozkopok znajshli ostanki 16 osib na yakih zgidno z oglyadom viyavleno samorobne vzuttya vono moglo nalezhati yak zhertvam gonin tak i zhertvam vijni Takozh znajshli patroni yaki mogli perebuvati yak na ozbroyenni NKVS tak i finskogo vijska ta yakijs sklad riznih rechej Odnochasno z poshukovimi robotami rozgornuvsya skandal iz presoyu sho visvitlyuvala podiyu speckor Novoyi gazeti viyavila sered nadanih S A Barinovim dokumentiv zvernennya vid minkultu Kareliyi z prohannyam pro provedennya poshukiv u yakomu taka neobhidnist obgruntovuvalasya tim sho pam yat pro zhertv stalinskih gonin aktivno vikoristovuyetsya nizkoyu krayin u destruktivnih informacijno propagandistskih akciyah u sferi istorichnoyi svidomosti a spekulyaciyi navkolo podij v urochishi zavdayut shkodi mizhnarodnomu imidzhu Rosiyi ta konsoliduyut antiuryadovi sili Takozh stalosya zitknennya mizh korespondentami telekanalu Rosiya 24 ta Novoyi gazeti z Memorialom sho rozcineno ostannimi yak sproba vidaliti nezruchnih sposterigachiv Rozkopki vidvidav i publicist Yugan Bekman Vlitku 2020 roku na onlajn konferenciyi RVIT S G Verigin zayaviv sho znahidki pidtverdzhuyut jogo gipotezu prote spilka Memorial zaznachila sho naspravdi znahidki ani dovodyat ani zaperechuyut bud sho 2020 roku stalo vidomo pro porushennya Slidchim komitetom Rosijskoyi Federaciyi kriminalnoyi spravi za faktom genocidu radyanskih gromadyan u Kareliyi pid chas Drugoyi svitovoyi vijni zgidno z presrelizom vidomstva fini zakopuvali vijskovopolonenih zhivcem i spalyuvali v gazovih kamerah sho viklikalo podiv u finskih istorikiv Nezabarom pislya publikaciyi oficijne povidomlennya SK RF zniklo Div takozhSolovecki rozstrili 1937 1938KomentariPovne vpiznannya zhertv rozstriliv Sandarmoha 1999 roku she ne bula provedeno Slid zaznachiti sho taki pripushennya isnuvali she z pochatku 2000 h rokiv PrimitkiPostanovlenie Pravitelstva Respubliki Kareliya 214 P ot 08 08 2000 Arhiv originalu za 27 serpnya 2011 Procitovano 10 sichnya 2010 Arhiv originalu za 20 travnya 2013 Procitovano 28 bereznya 2013 Gazeta Ekspres 124 6650 za 8 15 listopada 2012 roku stattya Ukrayinska Golgofa Galkova 2019 ros Aleksandr Etkind V Rossii ne ostalos sledov Gulaga Suddeutsche Zeitung 2004 Chislo 3 Serpnya z dzherela 18 grudnya 2019 ros Aleksandr Etkind Vremya sravnivat kamni Postrevolyucionnaya kultura politicheskoj skorbi v sovremennoj Rossii Ab Imperio 2004 2 S 33 76 ISSN 2166 4072 Flige 2019 s 14 16 Flige 2019 s 18 21 Flige 2019 s 24 31 Flige 2019 s 18 Flige 2019 s 31 37 Flige 2019 s 52 34 Flige 2019 s 54 64 Flige 2019 s 65 69 Flige 2019 s 70 71 Flige 2019 s 72 73 Lvivska gazeta 4 veresnya 2007 roku 155 225 Flige 2019 s 76 79 82 87 Flige 2019 s 115 Flige 2019 s 102 107 Flige 2019 s 106 107 ros Belyanchikov Evgenij Ih bylo vosem Odin iz avtorov barelefa v Sandarmohe ukazal na oshibki chinovnikov Karelia news 2020 Chislo 14 Oktyabrya z dzherela 30 listopada 2020 Flige 2019 s 89 92 Flige 2019 s 122 123 Flige 2019 s 107 111 Flige 2019 s 109 110 Flige 2019 s 112 ros Patriarh sovershil litiyu po rasstrelyannym v Sandarmohe RIA Novosti 2020 Chislo 4 Chervnya Press sluzhba Patriarha Moskovskogo i vseya Rusi Predstoyatel Russkoj Cerkvi sovershil litiyu na meste massovyh rasstrelov v urochishe Sandarmoh v Medvezhegorskom rajone Karelii Oficijnij sajt Moskovskogo Patriarhatu 2020 Chislo 4 Chervnya z dzherela 1 grudnya 2020 Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 22 grudnya 2016 roku 1807 VIII Pro vidznachennya pam yatnih dat i yuvileyiv u 2017 roci Flige 2019 s 118 123 Flige 2019 s 116 117 Yarovaya 2017 ros Sandarmoh Ot kladbisha repressirovannyh do voinskogo memoriala Russkaya sluzhba Bi bi si 31 serpnya 2018 originalu za 1 listopada 2020 Procitovano 11 listopada 2020 ros Peterburg NIC Memorial prekrashat rabotu ne sobiraetsya Prava cheloveka v Rossii 17 listopada 2015 originalu za 23 kvitnya 2021 Procitovano 19 listopada 2020 ros Aleksandra Samarina 2 listopada 2009 Destalinizaciya modernizacii originalu za 21 kvitnya 2021 Procitovano 21 listopada 2020 ros Yulya Taratura 26 listopada 2010 Dmitriyu Medvedevu budet predlozhena destalinizaciya Rossii originalu za 2 lyutogo 2021 Procitovano 21 listopada 2020 ros Misha Lipman Tretya volna destalinizacii v Rossii Inosmi Foreign Policy 2010 Chislo 16 12 z dzherela 18 kvitnya 2021 Flige 2019 s 117 118 Flige 2019 s 126 127 ros Irina Tumakova Nezvanye kosti V urochishe Sandarmoh snova poyavilis kopateli iz Rossijskogo voenno istoricheskogo obshestva Novaya gazeta 2019 90 16 ISBN 1682 7384 z dzherela 8 listopada 2020 Flige 2019 s 127 128 ros Anna Yarovaya 1 bereznya 2017 Delo Dmitrieva 7h7 Gorizontalnaya Rossiya originalu za 17 lipnya 2020 Procitovano 21 chervnya 2020 ros Nikita Girin Delo Dmitrieva Raskopki Kak ono stroilos razvivalos i kto ego kuriroval Issledovanie Novoj Novaya gazeta 2020 73 Chislo 13 7 ISSN 1682 7384 z dzherela 27 grudnya 2021 Istorik Yuridicheski sud vynes Dmitrievu obvinitelnyj prigovor fakticheski opravdatelnyj 20 lipnya 2020 originalu za 20 listopada 2020 Procitovano 11 listopada 2020 ros Nikita Girin 29 veresnya 2020 Nasilstvennye dejstviya nad pravosudiem Za chto Yurij Dmitriev mozhet umeret v kolonii strogogo rezhima Novaya gazeta originalu za 24 listopada 2020 Procitovano 11 listopada 2020 ros Oleg Boldyrev 22 lipnya 2020 Takogo nikogda ne bylo Istoriku Dmitrievu dali myagkij srok no priznali vinovnym Russkaya sluzhba Bi bi si originalu za 27 listopada 2020 Procitovano 19 listopada 2020 ros Svetlana Pavlova 4 zhovtnya 2018 Novoe delo istorika Direktora muzeya obvinyayut v pedofilii Radio Svoboda originalu za 13 grudnya 2019 Procitovano 13 grudnya 2019 ros Girin Nikita Ya boyus sudby Dmitrieva V Karelii arestovany podozrevaemye v pedofilii istorik Sergej Koltyrin i ego znakomyj Evgenij Nosov Novaya gazeta gazeta 2018 109 Chislo 3 oktyabrya ISSN 1682 7384 z dzherela 6 grudnya 2020 ros V Karelii v tyuremnoj bolnice umer istorik Sergej Koltyrin osuzhdennyj po delu o pedofilii V marte ego osvobodili ot nakazaniya Novaya gazeta gazeta M 2020 Chislo 2 Aprelya ISSN 1606 4828 z dzherela 27 listopada 2020 ros Irina Tumakova Rvy i RVIO Eksperty Rossijskogo voenno istoricheskogo obshestva vnov pytayutsya dokazat chto v urochishe Sandarmoh zahoroneny ostanki rasstrelyannyh finnami krasnoarmejcev Novaya gazeta 2019 63 Chislo 14 6 ISSN 1682 7384 z dzherela 30 zhovtnya 2020 ros Nikolaj Epple 14 serpnya 2019 Delo Sandarmoha ili mozhno li povernut istoriyu vspyat Raam op Rusland originalu za 30 listopada 2020 Procitovano 23 listopada 2020 ros Viktor Sokirko 4 serpnya 2016 Vtoraya pravda konclagerya Sandarmoh kak finny zamuchili tysyachi nashih soldat TK Zvezda originalu za 6 grudnya 2020 Procitovano 19 listopada 2020 Flige 2019 s 123 124 ros Elena Kriven 7 veresnya 2018 Itog issledovanij sostoit v tom chto nuzhno prodolzhat issledovaniya Organizatory ekspedicii RVIO v Sandarmohe rasskazali o raskopkah na meste massovyh rasstrelov 7h7 Gorizontalnaya Rossiya originalu za 21 chervnya 2020 Procitovano 21 chervnya 2020 ros Sergej Markelov 4 veresnya 2018 Perekopat Sandarmoh Kak poiskoviki rossijskogo voenno istoricheskogo obshestva rabotayut na meste massovyh rasstrelov 1930 h godov v Karelii 7h7 Gorizontalnaya Rossiya originalu za 9 listopada 2020 Procitovano 11 listopada 2020 Flige 2019 s 124 126 ros Ozvucheny rezultaty ekspertizy po itogam Voenno istoricheskoj poiskovoj ekspedicii v rajone urochisha Sandarmoh RVIO 10 chervnya 2019 originalu za 15 zhovtnya 2020 Procitovano 21 listopada 2020 ros Irina Tumakova Uma lopata Ekspediciya RVIO zavershila raskopki v karelskom urochishe Sandarmoh no obeshala vernutsya Kopateli planiruyut rytsya v zdeshnih mogilah ezhegodno Novaya gazeta 2019 93 Chislo 23 8 ISSN 1682 7384 z dzherela 2 grudnya 2020 ros Poiskovaya ekspediciya v Sandarmoh obnaruzheny ostanki 16 chelovek RVIO 20 serpnya 2020 originalu za 29 listopada 2020 Procitovano 21 listopada 2020 ros Zachem vy vrete Sotrudnicu Memoriala upreknuli v iskazhenii faktov RVIO 15 serpnya 2020 originalu za 29 listopada 2020 Procitovano 21 listopada 2020 ros Vernut iz bezvestiya v RVIO rasskazali o poiskovyh ekspediciyah RVIO 2 lipnya 2020 originalu za 22 veresnya 2020 Procitovano 21 listopada 2020 ros Irina Galkova 5 serpnya 2020 Sledy prestupleniya Chto raskopalo v Sandarmohe Voenno Istoricheskoe obshestvo Uroki istorii XX veka Mezhdunarodnyj Memorial originalu za 27 listopada 2020 Procitovano 23 listopada 2020 ros Denis Strelkov 19 travnya 2020 Sledstvennyj komitet udalil so svoego sajta reliz o finskih gazovyh kamerah dlya sovetskih plennyh v Karelii 7h7 Gorizontalnaya Rossiya originalu za 22 chervnya 2020 Procitovano 21 chervnya 2020 Dzherela ta literaturaYu I Shapoval Sandarmoh Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 442 ISBN 978 966 00 1290 5 Literatura S O Pidgajnij Ukrayinska inteligenciya na Solovkah Ostannya adresa Do 60 richchya soloveckoyi tragediyi K Sfera Tom 1 1997 Tom 2 1998 Tom 3 1999 Solovki Sandormoh Levashovo Bikivnya Materiali do naukovo praktichnoyi konferenciyi u Kiyivskij miskradi 27 28 04 2001 r K Ukrayinskij centr duhovnoyi kulturi 2001 Yurij Dmitriev Mesto rasstrela Sandormoh Petrozavodsk Bars 1999 Dmitro Vyedyenyeyev Sergij Shevchenko Ukrayinski Solovki K EksOb 2001 Vasil Ovsiyenko Svitlo lyudej Memuari ta publicistika U 2 kn Harkiv Harkivska pravozahisna grupa K Smoloskip 2005 Sergij Shevchenko Arhipelag osoblivogo priznachennya K Feniks 2006 Memorialnoe kladbishe Sandormoh 1937 27 oktyabrya 4 noyabrya Soloveckij etap Sost I A Reznikova soprovod tekst V V Iofe Mezhdunarodnoe o vo Memorial S Peterburg NIC Memorial 1997 172 s B t 1111 biograficheskih spravok ros Dmitro Vyedyenyeyev Sergij Shevchenko Rozviyani mifi Istorichni narisi i statti K Feniks 2010 Sergij Shevchenko Soloveckij rekviyem K VPK Ekspres Poligraf 2013 PosilannyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu SandarmohVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu SandarmohU Sandarmosi rozstrilyali tabirnu vnutrishnyu emigraciyu Yurij Shapoval Radio Svoboda Sandarmoh Kati Yurij Shapoval Radio Svoboda Sandarmoh maye stati miscem vseukrayinskoyi skorboti doslidniki Gazeta Den 2012 Spisok Sandarmohu Spiski Sandarmohu apofeoz gromadyanskih sutinkiv Karelska tragediya Ukrayinu bulo rozstrilyano v lisi pid Myedvyezh yegorskom RPC MP vidmovilasya osvyatiti pam yatnij znak ukrayinskim zhertvam stalinskogo teroru 7 serpnya 2012VideoUkrayina neskorena Sandormoh dokumentalnij film pro rozstril Na Solovkah vstanovili ukrayinskij memorialnij kamin Narodzhenij na Solovkah