Крушельницький Антін Володиславович | ||||
---|---|---|---|---|
![]() Антін Крушельницький. (Рогатин, 1926) | ||||
Псевдонім | Антін Володиславич, Л. Журбенко, Педагог, Непедагог, Спокійненький, А.К., С-й, Кр. та ін.;А.К., С-й, Кр. та ін. | |||
Народився | 23 липня (4 серпня) 1878 Ланьцут, Королівство Галичини та Володимирії, Австро-Угорська імперія (нині Польща) | |||
Помер | 3 листопада 1937 (59 років) Сандармох, Медвеж'єгорський район, Карельська АРСР, Російська РФСР, СССР | |||
Поховання | Сандармох | |||
Громадянство | ![]() ![]() | |||
Національність | українець | |||
Діяльність | письменник, літературознавець, педагог, видавець | |||
Сфера роботи | література[1], літературна критика[1] і викладання[1] | |||
Мова творів | українська | |||
Членство | Наукове товариство імені Шевченка | |||
У шлюбі з | Крушельницька Марія Степанівна | |||
Діти | Крушельницький Тарас Антонович, Крушельницький Іван Антонович, Крушельницька Володимира Антонівна, Крушельницький Богдан Антонович і Крушельницький Остап Антонович | |||
| ||||
| ||||
|
Анті́н Володиславович Крушельни́цький (псевдоніми і криптоніми — Антін Володиславич, Л.Журбенко, Педагог, Непедагог, Спокійненький, А. К., С-й, Кр. та ін.; 4 серпня 1878, Ланьцут — 3 листопада 1937, Сандармох, Карелія) — український письменник, літературний критик і літературознавець, педагог, міністр освіти УНР (1919 р.), редактор шкільних хрестоматій з української літератури (Відень, 1919—1922), видавець-редактор громадсько-літературних журналів совєтофільського напрямку «Нові шляхи» (1929—1933 у Львові) і «Критика» (1933, там само), автор біографічного нарису «Іван Франко» та ін. Борець за незалежність України у ХХ сторіччі.
Чоловік Марії Крушельницької, батько Володимири, Івана, Богдана, Тараса та Остапа Крушельницьких.
Жертва сталінського терору.
Життєпис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJpTDB0eWRYTm9aV3h1ZVdOcmFWOUJMVEV1YW5Cbkx6RTRNSEI0TFV0eWRYTm9aV3h1ZVdOcmFWOUJMVEV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WkM5a05DOUxjblZ6YUdWc2JubGphMmxmUVMweUxtcHdaeTh4T0RCd2VDMUxjblZ6YUdWc2JubGphMmxmUVMweUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Народився 4 серпня 1878 року в м. Ланьцут (нині в Підкарпатському воєводстві, Польща).
Навчався в гімназії в Бучачі. Закінчив Перемишльську гімназію та філософський факультет Львівського університету.
У 1900—1903 роках — співвидавець журналу «Молода Україна». З 1900 р. співробітник журналу «Літературно-науковий вісник» (до 1913), з 1901-го газети «Буковина».. Від 1901 року викладав у гімназіях Коломиї (1902—1905, 1908, 1926), Станиславова (1905, 1908), Бережан (до листопада 1911), Львова, Відня, Долини (1914) Рогатина (1925—1926), Городенки (протягом 8 років був директором місцевої української приватної гімназії товариства «Рідна школа»). У 1926 році директор єврейської гімназії в Коломиї. Член .
Був одним із редакторів газети «Прапор» (1907—1912) — органу українського народного учительства в Галичині. Належав до Українсько-Руської радикальної партії.
У 1915 році був бургомістром Городенки.
У 1919 — на державній службі. Як один з чільників радикалів підтримував перебрання президентом ЗУНР Євгеном Петрушевичем повноважень Диктатора ЗУНР (на відміну від Симона Петлюри, Осипа Безпалка, Семена Вітика).
З 27 квітня по 25 липня 1919 р. очолював Міністерство народної освіти в уряді Б. Мартоса. З 19 жовтня 1919 р. керував Педагогічною місією «для налагодження за кордоном прав друку шкільних підручників і закупа шкільних приладів всіх типів» у Празі та Відні.
Після повалення влади УНР емігрував до Відня, де заснував . Працював в радянофільському (і фінансованому з СРСР) часописі «Нова громада». У 1929—1932 — видавець і редактор журналу «Нові шляхи», в 1933 — часопису «Критика», що також дотримувалися радянофільської орієнтації.
Виступав у різних жанрах: оповідання, повісті, романи, драми, літературно-критичні, науково-педагогічні праці, публіцистичні статті, рецензії. У своїх публікаціях поширював радянську пропаганду, вигадки і провокації проти українського націоналістичного руху. Зрештою Степан Бандера видав наказ щодо його ліквідації, відмінений після оголошення А. Крушельницьким наміру виїхати з сім'єю до СРСР (С. Бандера передбачив його ліквідацію там самими більшовиками).
У липні 1934 року переїхав з цілою родиною до Радянської України, жив у Харкові в будинку «Слово».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF4TDB0eWRYTm9aV3h1ZVdOcmFTNXFjR2N2TXpVd2NIZ3RTM0oxYzJobGJHNTVZMnRwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
6 листопада 1934 заарештований органами НКВД УСРР у Харкові. У постанові оперуповноваженого ІІ відділу СПО УДБ у Харківській області Бордона стверджувалося: «Крушельницький Антін Володиславович є одним із керівників створеного в Україні центру ОУН, який ставить своєю метою повалення Радянської влади в СРСР і підготовку терористичних актів проти представників партії і уряду».
Справу А. Крушельницького розглядала 28 березня 1935 виїзна сесія Військової колегії Верховного Суду СРСР. Вирок: 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна. Покарання відбував у Соловецькій тюрмі.
Рішенням «трійки» УНКВС Ленінградської області письменника засудили до розстрілу. Страчений 3 листопада 1937.
Реабілітований Військовою колегією Верховного Суду СРСР 19 жовтня 1957 року.
Із секретної записки тюремного управління НКВС від 16 червня 1941 відомо, що в архівах цього управління зберігалося 13 зошитів рукопису роману А. Крушельницького українською мовою «Батьківщина». На звороті цієї «службової записки» зазначено «Рукопис цього твору знищено шляхом спалення 4.VI.1941».
Цікавий факт
Антін Крушельницький утік зі Львова до СРСР через загрозу замаху від ОУН, але органи ОДПУ змусили його признатись у керівництві міфічної ОУН (Об'єднання українських націоналістів) в УРСР, за що і розстріляли згодом.
Літературний та науковий внесок
Цей розділ потребує доповнення. (березень 2012) |
Уклав серію збірок «Вибрані твори українських письменників».
- Крушельницький А. Вибір з українського народного письменства. Т. 1 (Від 1798 р. до 1876 р.). Для сьомої кляси середніх шкіл; для третьої кляси колегії. — Київ ; Відень ; Львів: Вид. Чайка, 1922. — 626 с.
- Крушельницький А. Вибір з українського народного письменства. Т. 2 (Від 1876 р. до 1920 р.). Для восьмої кляси середніх шкіл; для четвертої кляси колегії. — Київ ; Відень ; Львів: Вид. Чайка, 1922. — 720 с.
- Олесь О. Ялинка / О. Олесь ; з мал. Ю. Вовка, О. Кульчицької. — Київ ; Відень ; Львів: Чайка, 1924. — 14 с. : іл. — (Українській дитині / ред. А. Крушельницький ; ч. 11). [ 14 вересня 2018 у Wayback Machine.]
- Крушельницький А. Як промовить земля … : (розділ з повісти наших днів) / Антін Крушельницький. — Київ ; Відень ; Львів: Наклад Літ. ін-ту, 1920. — 149 с. [ 21 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- Крушельницький А. Український альманах / Антін Крушельницький. — Київ ; Львів ; Відень ; Нью-Йорк : 1921. — 510 с. [ 21 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- Крушельницький А. Рубають ліс: повість / Антін Крушельницький. — Київ ; Ляйпціг: Укр. накладня, 1914. — 380 с. [ 21 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- Крушельницький А. Ірена Оленська: оповідання / Антін Крушельницький. — Київ ; Відень ; Львів: Накладом Літ. ін-та «Укр. книжка», 1921. — 296 с. [ 21 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- Крушельницький А. Дужим помахом крил: роман. Т. 1, ч. 1 / Антін Крушельницький. — Київ ; Відень ; Львів: Чайка, 19–?. — 220 с. [ 21 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- Крушельницький А. Дужим помахом крил: роман. Т. 1, ч. 2 / Антін Крушельницький. — Київ ; Відень ; Львів: Чайка, 19–?. — С. 213—404. [ 21 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- Крушельницький А. Гомін Галицької землі (1918—1919): роман / Антін Крушельницький ; за заг. ред.: О. Мізерницького та О. Сашка ; передм. А. Березинського. — Харків: Держ. вид-ва України, 1930. — 24, 520 с. [ 21 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- Крушельницький А. Буденний хліб: оповідання з життя / Антін Крушельницький. — Київ ; Відень; Львів: Наклад Літ. ін-та, 1920. — 283 с. [ 23 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- Крушельницький А. Іван Франко: Молоді літа / написав Антін Крушельницький. — Львів: Накладом т-ва «Просвіта», 1928. — 47 с. [ 23 листопада 2018 у Wayback Machine.]
- Крушельницький, Антін. Просвітній реферат: (із ювіл. обходу філ. «Просвіти» в Коломиї 21.XII. 1908 р.) / Антін Крушельницький. — Коломия: Наклад Ред. «Прапора»; З друк. В. Бравнера, 1909. — 60 с. [ 20 вересня 2020 у Wayback Machine.]
Примітки
- Czech National Authority Database
- Мельничук Б., Уніят В. Іван Франко і Тернопільщина… — С. 245.
- Павлишин А. Крушельницький Антін Володиславович [ 20 серпня 2016 у Wayback Machine.]… — С. 583.
- Дуда І. Крушельницький Антін Владиславович… — С. 256.
- Литвин М., Науменко К. Історія ЗУНР. — Львів : Інститут українознавства НАН України; видавнича фірма «Олір», 1995. — 368 с., іл. — С. 197. — .
- Лікарчук І. Л. Міністри освіти України: в 2-х т. — К. : Видавець Ешке О. М., 2002. — Т. 1 : 1917—1943 рр. — С. 123—128. — ISBN 966-557-096-Х.
- Олексій Мустафін. «Троянські вісті». Український мюнхгаузен та інші помічники більшовицьких людоловів. Київ24. 2024-02-15.
- Рубльов, О. С. До історії вітчизняного совєтофільства початку 1920-х років : співробітництво Н. Суровцової у часописі «Нова Громада» (1923-1924) / О. С. Рубльов, П. Е. Синицький // Проблеми історії України XIХ – початку ХХ ст. – 2007. – Вип. 13., с.213
- П. Мірчук. Нарис Історії ОУН. Перший том: 1920—1939. — с. 43.
- [http://slovoprosvity.org/2018/08/09/pysmennyk-publitsyst-pedahoh/ Романа Черемшинська. До 140-річчя від дня народження Антіна Володиславовича Крушельницького (1878—1937) ]
- Помилування не просив… Доля Юліана Бачинського: Документи. Матеріали. Публікації / Упоряд.: Ю. Шаповал, О. Якубець
Джерела та література
- Герасимова Г. Крушельницький Антін Владиславович [ 19 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — С. 425. — .
- Довідник з історії України. — 2-е видання. — К., 2001.
- Дуда І. Крушельницький Антін Владиславович // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2005. — Т. 2 : К — О. — С. 254, 256. — .
- Крушельницька Л. І. Рубали ліс. — Львів, 2001.
- Мельничук Б., Уніят В. Іван Франко і Тернопільщина. — Тернопіль : Тернограф, 2012. — 280 с. — .
- Остання адреса. До 60-річчя соловецької трагедії: в 3 т. — К. : Сфера, 1997—1999.
- Павлишин А. Крушельницький Антін Володиславович [ 20 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2014. — Т. 15 : Кот — Куз. — С. 583—584. — .
- Терещук Г. «Мій дід був одержимий роботою для України» — Лариса Крушельницька [ 25 листопада 2012 у Wayback Machine.] // Радіо Свобода.
- Шевченко С. В. Імперія терору. — К.: Фенікс, 2021. — С. 128—130, 283—284.
Посилання
- Krushelnytsky, Antin, 1878—1935 — книги А. Крушельницького в Інтернет-архіві.
- Олександр Горобець Синів розстріляли у Києві [ 18 січня 2017 у Wayback Machine.]
- Крушельницький Антін в Електронній бібліотеці «Культура України» [ 21 листопада 2018 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Lib Krushelnickij Antin VolodislavovichAntin Krushelnickij Rogatin 1926 Psevdonim Antin Volodislavich L Zhurbenko Pedagog Nepedagog Spokijnenkij A K S j Kr ta in A K S j Kr ta in Narodivsya 23 lipnya 4 serpnya 1878 1878 08 04 Lancut Korolivstvo Galichini ta Volodimiriyi Avstro Ugorska imperiya nini Polsha Pomer 3 listopada 1937 1937 11 03 59 rokiv Sandarmoh Medvezh yegorskij rajon Karelska ARSR Rosijska RFSR SSSRPohovannya SandarmohGromadyanstvo Avstro Ugorshina ZUNR UNR USRRNacionalnist ukrayinecDiyalnist pismennik literaturoznavec pedagog vidavecSfera roboti literatura 1 literaturna kritika 1 i vikladannya 1 Mova tvoriv ukrayinskaChlenstvo Naukove tovaristvo imeni ShevchenkaU shlyubi z Krushelnicka Mariya StepanivnaDiti Krushelnickij Taras Antonovich Krushelnickij Ivan Antonovich Krushelnicka Volodimira Antonivna Krushelnickij Bogdan Antonovich i Krushelnickij Ostap Antonovich Krushelnickij Antin Volodislavovich u Vikishovishi Roboti u VikidzherelahU Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Krushelnickij Anti n Volodislavovich Krushelni ckij psevdonimi i kriptonimi Antin Volodislavich L Zhurbenko Pedagog Nepedagog Spokijnenkij A K S j Kr ta in 4 serpnya 1878 18780804 Lancut 3 listopada 1937 Sandarmoh Kareliya ukrayinskij pismennik literaturnij kritik i literaturoznavec pedagog ministr osviti UNR 1919 r redaktor shkilnih hrestomatij z ukrayinskoyi literaturi Viden 1919 1922 vidavec redaktor gromadsko literaturnih zhurnaliv sovyetofilskogo napryamku Novi shlyahi 1929 1933 u Lvovi i Kritika 1933 tam samo avtor biografichnogo narisu Ivan Franko ta in Borec za nezalezhnist Ukrayini u HH storichchi Cholovik Mariyi Krushelnickoyi batko Volodimiri Ivana Bogdana Tarasa ta Ostapa Krushelnickih Zhertva stalinskogo teroru ZhittyepisDokladnishe Krushelnicki rid Knizhka dlya ditej vidana A Krushelnickim u Vidni Odna z Chitanok A Krushelnickogo Narodivsya 4 serpnya 1878 roku v m Lancut nini v Pidkarpatskomu voyevodstvi Polsha Navchavsya v gimnaziyi v Buchachi Zakinchiv Peremishlsku gimnaziyu ta filosofskij fakultet Lvivskogo universitetu U 1900 1903 rokah spivvidavec zhurnalu Moloda Ukrayina Z 1900 r spivrobitnik zhurnalu Literaturno naukovij visnik do 1913 z 1901 go gazeti Bukovina Vid 1901 roku vikladav u gimnaziyah Kolomiyi 1902 1905 1908 1926 Stanislavova 1905 1908 Berezhan do listopada 1911 Lvova Vidnya Dolini 1914 Rogatina 1925 1926 Gorodenki protyagom 8 rokiv buv direktorom miscevoyi ukrayinskoyi privatnoyi gimnaziyi tovaristva Ridna shkola U 1926 roci direktor yevrejskoyi gimnaziyi v Kolomiyi Chlen Buv odnim iz redaktoriv gazeti Prapor 1907 1912 organu ukrayinskogo narodnogo uchitelstva v Galichini Nalezhav do Ukrayinsko Ruskoyi radikalnoyi partiyi U 1915 roci buv burgomistrom Gorodenki U 1919 na derzhavnij sluzhbi Yak odin z chilnikiv radikaliv pidtrimuvav perebrannya prezidentom ZUNR Yevgenom Petrushevichem povnovazhen Diktatora ZUNR na vidminu vid Simona Petlyuri Osipa Bezpalka Semena Vitika Z 27 kvitnya po 25 lipnya 1919 r ocholyuvav Ministerstvo narodnoyi osviti v uryadi B Martosa Z 19 zhovtnya 1919 r keruvav Pedagogichnoyu misiyeyu dlya nalagodzhennya za kordonom prav druku shkilnih pidruchnikiv i zakupa shkilnih priladiv vsih tipiv u Prazi ta Vidni Pislya povalennya vladi UNR emigruvav do Vidnya de zasnuvav Pracyuvav v radyanofilskomu i finansovanomu z SRSR chasopisi Nova gromada U 1929 1932 vidavec i redaktor zhurnalu Novi shlyahi v 1933 chasopisu Kritika sho takozh dotrimuvalisya radyanofilskoyi oriyentaciyi Vistupav u riznih zhanrah opovidannya povisti romani drami literaturno kritichni naukovo pedagogichni praci publicistichni statti recenziyi U svoyih publikaciyah poshiryuvav radyansku propagandu vigadki i provokaciyi proti ukrayinskogo nacionalistichnogo ruhu Zreshtoyu Stepan Bandera vidav nakaz shodo jogo likvidaciyi vidminenij pislya ogoloshennya A Krushelnickim namiru viyihati z sim yeyu do SRSR S Bandera peredbachiv jogo likvidaciyu tam samimi bilshovikami U lipni 1934 roku pereyihav z ciloyu rodinoyu do Radyanskoyi Ukrayini zhiv u Harkovi v budinku Slovo Rozstrilyana i znishena rodina Krushelnickih Sidyat zliva napravo Volodimira Taras Mariya mati Larisa i batko Antin Stoyat Ostap Galya druzhina Ivana Ivan Natalya druzhina Bogdana Bogdan Ce foto stalo simvolom znishennya bilshovickim rezhimom ukrayinskoyi inteligenciyi 6 listopada 1934 zaareshtovanij organami NKVD USRR u Harkovi U postanovi operupovnovazhenogo II viddilu SPO UDB u Harkivskij oblasti Bordona stverdzhuvalosya Krushelnickij Antin Volodislavovich ye odnim iz kerivnikiv stvorenogo v Ukrayini centru OUN yakij stavit svoyeyu metoyu povalennya Radyanskoyi vladi v SRSR i pidgotovku teroristichnih aktiv proti predstavnikiv partiyi i uryadu Spravu A Krushelnickogo rozglyadala 28 bereznya 1935 viyizna sesiya Vijskovoyi kolegiyi Verhovnogo Sudu SRSR Virok 10 rokiv pozbavlennya voli z konfiskaciyeyu majna Pokarannya vidbuvav u Soloveckij tyurmi Rishennyam trijki UNKVS Leningradskoyi oblasti pismennika zasudili do rozstrilu Strachenij 3 listopada 1937 Reabilitovanij Vijskovoyu kolegiyeyu Verhovnogo Sudu SRSR 19 zhovtnya 1957 roku Iz sekretnoyi zapiski tyuremnogo upravlinnya NKVS vid 16 chervnya 1941 vidomo sho v arhivah cogo upravlinnya zberigalosya 13 zoshitiv rukopisu romanu A Krushelnickogo ukrayinskoyu movoyu Batkivshina Na zvoroti ciyeyi sluzhbovoyi zapiski zaznacheno Rukopis cogo tvoru znisheno shlyahom spalennya 4 VI 1941 Cikavij faktAntin Krushelnickij utik zi Lvova do SRSR cherez zagrozu zamahu vid OUN ale organi ODPU zmusili jogo priznatis u kerivnictvi mifichnoyi OUN Ob yednannya ukrayinskih nacionalistiv v URSR za sho i rozstrilyali zgodom Literaturnij ta naukovij vnesokCej rozdil potrebuye dopovnennya berezen 2012 Uklav seriyu zbirok Vibrani tvori ukrayinskih pismennikiv Krushelnickij A Vibir z ukrayinskogo narodnogo pismenstva T 1 Vid 1798 r do 1876 r Dlya somoyi klyasi serednih shkil dlya tretoyi klyasi kolegiyi Kiyiv Viden Lviv Vid Chajka 1922 626 s Krushelnickij A Vibir z ukrayinskogo narodnogo pismenstva T 2 Vid 1876 r do 1920 r Dlya vosmoyi klyasi serednih shkil dlya chetvertoyi klyasi kolegiyi Kiyiv Viden Lviv Vid Chajka 1922 720 s Oles O Yalinka O Oles z mal Yu Vovka O Kulchickoyi Kiyiv Viden Lviv Chajka 1924 14 s il Ukrayinskij ditini red A Krushelnickij ch 11 14 veresnya 2018 u Wayback Machine Krushelnickij A Yak promovit zemlya rozdil z povisti nashih dniv Antin Krushelnickij Kiyiv Viden Lviv Naklad Lit in tu 1920 149 s 21 listopada 2018 u Wayback Machine Krushelnickij A Ukrayinskij almanah Antin Krushelnickij Kiyiv Lviv Viden Nyu Jork 1921 510 s 21 listopada 2018 u Wayback Machine Krushelnickij A Rubayut lis povist Antin Krushelnickij Kiyiv Lyajpcig Ukr nakladnya 1914 380 s 21 listopada 2018 u Wayback Machine Krushelnickij A Irena Olenska opovidannya Antin Krushelnickij Kiyiv Viden Lviv Nakladom Lit in ta Ukr knizhka 1921 296 s 21 listopada 2018 u Wayback Machine Krushelnickij A Duzhim pomahom kril roman T 1 ch 1 Antin Krushelnickij Kiyiv Viden Lviv Chajka 19 220 s 21 listopada 2018 u Wayback Machine Krushelnickij A Duzhim pomahom kril roman T 1 ch 2 Antin Krushelnickij Kiyiv Viden Lviv Chajka 19 S 213 404 21 listopada 2018 u Wayback Machine Krushelnickij A Gomin Galickoyi zemli 1918 1919 roman Antin Krushelnickij za zag red O Mizernickogo ta O Sashka peredm A Berezinskogo Harkiv Derzh vid va Ukrayini 1930 24 520 s 21 listopada 2018 u Wayback Machine Krushelnickij A Budennij hlib opovidannya z zhittya Antin Krushelnickij Kiyiv Viden Lviv Naklad Lit in ta 1920 283 s 23 listopada 2018 u Wayback Machine Krushelnickij A Ivan Franko Molodi lita napisav Antin Krushelnickij Lviv Nakladom t va Prosvita 1928 47 s 23 listopada 2018 u Wayback Machine Krushelnickij Antin Prosvitnij referat iz yuvil obhodu fil Prosviti v Kolomiyi 21 XII 1908 r Antin Krushelnickij Kolomiya Naklad Red Prapora Z druk V Bravnera 1909 60 s 20 veresnya 2020 u Wayback Machine PrimitkiCzech National Authority Database d Track Q13550863 Melnichuk B Uniyat V Ivan Franko i Ternopilshina S 245 Pavlishin A Krushelnickij Antin Volodislavovich 20 serpnya 2016 u Wayback Machine S 583 Duda I Krushelnickij Antin Vladislavovich S 256 Litvin M Naumenko K Istoriya ZUNR Lviv Institut ukrayinoznavstva NAN Ukrayini vidavnicha firma Olir 1995 368 s il S 197 ISBN 5 7707 7867 9 Likarchuk I L Ministri osviti Ukrayini v 2 h t K Vidavec Eshke O M 2002 T 1 1917 1943 rr S 123 128 ISBN 966 557 096 H Oleksij Mustafin Troyanski visti Ukrayinskij myunhgauzen ta inshi pomichniki bilshovickih lyudoloviv Kiyiv24 2024 02 15 Rublov O S Do istoriyi vitchiznyanogo sovyetofilstva pochatku 1920 h rokiv spivrobitnictvo N Surovcovoyi u chasopisi Nova Gromada 1923 1924 O S Rublov P E Sinickij Problemi istoriyi Ukrayini XIH pochatku HH st 2007 Vip 13 s 213 P Mirchuk Naris Istoriyi OUN Pershij tom 1920 1939 s 43 http slovoprosvity org 2018 08 09 pysmennyk publitsyst pedahoh Romana Cheremshinska Do 140 richchya vid dnya narodzhennya Antina Volodislavovicha Krushelnickogo 1878 1937 Pomiluvannya ne prosiv Dolya Yuliana Bachinskogo Dokumenti Materiali Publikaciyi Uporyad Yu Shapoval O YakubecDzherela ta literaturaGerasimova G Krushelnickij Antin Vladislavovich 19 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu S 425 ISBN 978 966 00 0855 4 Dovidnik z istoriyi Ukrayini 2 e vidannya K 2001 Duda I Krushelnickij Antin Vladislavovich Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2005 T 2 K O S 254 256 ISBN 966 528 199 2 Krushelnicka L I Rubali lis Lviv 2001 Melnichuk B Uniyat V Ivan Franko i Ternopilshina Ternopil Ternograf 2012 280 s ISBN 978 966 457 087 6 Ostannya adresa Do 60 richchya soloveckoyi tragediyi v 3 t K Sfera 1997 1999 Pavlishin A Krushelnickij Antin Volodislavovich 20 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2014 T 15 Kot Kuz S 583 584 ISBN 978 966 02 7305 4 Tereshuk G Mij did buv oderzhimij robotoyu dlya Ukrayini Larisa Krushelnicka 25 listopada 2012 u Wayback Machine Radio Svoboda Shevchenko S V Imperiya teroru K Feniks 2021 S 128 130 283 284 PosilannyaKrushelnytsky Antin 1878 1935 knigi A Krushelnickogo v Internet arhivi Oleksandr Gorobec Siniv rozstrilyali u Kiyevi 18 sichnya 2017 u Wayback Machine Krushelnickij Antin v Elektronnij biblioteci Kultura Ukrayini 21 listopada 2018 u Wayback Machine