Люботи́н — місто у Харківському районі Харківської області, центр Люботинської міської громади розташоване поблизу автомагістралі E40 (Харків — Київ) та E105, за 24 км на захід від Харкова, займає площу 3066,7 га.
Люботин | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Область | Харківська область | ||||||||
Район | Харківський район | ||||||||
Громада | Люботинська міська громада | ||||||||
Код КОАТУУ: | 6311200000 | ||||||||
Засноване | 1650 | ||||||||
Статус міста | з 16 жовтня 1938 року | ||||||||
Населення | ▲ 23 686 (01.01.2017) | ||||||||
Площа | 31,1 км² | ||||||||
Густота населення | 704 осіб/км² | ||||||||
Поштові індекси | 62433 | ||||||||
Телефонний код | +380-57-741 | ||||||||
Координати | 49°56′54″ пн. ш. 35°55′46″ сх. д. / 49.94833° пн. ш. 35.92944° сх. д.Координати: 49°56′54″ пн. ш. 35°55′46″ сх. д. / 49.94833° пн. ш. 35.92944° сх. д. | ||||||||
Висота над рівнем моря | 197 м | ||||||||
Водойма | р. Люботинка, Мерефа, 30 ставків | ||||||||
Назва мешканців | люботи́нець, люботи́нка, люботи́нці | ||||||||
День міста | 1-а субота вересня | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Люботин | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- фізична | 21 км | ||||||||
- залізницею | 24 км | ||||||||
- автошляхами | 25 км | ||||||||
До Києва | |||||||||
- залізницею | 465 км | ||||||||
- автошляхами | 457 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Рада | Люботинська міська рада | ||||||||
Адреса | 62433, м. Люботин, вул. Слобожанська, 41 | ||||||||
Міський голова | Лазуренко Леонід Іванович | ||||||||
|
Загальна чисельність мешканців населених пунктів колишньої Люботинської міськради — 24 682 особи. 24 442 мешканця станом 01.01.16.
У місті працює 205 підприємств, організацій і установ, 176 торговельних об'єктів, відділ поліції, міський суд, гімназія, навчально-виховний комплекс, 5 шкіл, 5 дитячих дошкільних закладів, навчально-виробничий комбінат, будинок культури, будинок дитячої і юнацької творчості, залізничний ліцей, технічна школа, музична школа, стадіон «Олімпієць».
Географія
Місто Люботин розташоване на річках Люботинка і Мерефа в західній частині Харківської області. Поверхня хвиляста, з численними ярками та балками. Перепад висот до 75 метрів. Середня температура січня −7,2 °C, липня +20,7 °C. Опадів 522 мм в рік. У межах Люботинської міської ради налічується 30 ставків, біля них місця відпочинку. Через місто проходить кордон водорозділу Дніпро — Дон. Клімат середньо-континентальний.
Поруч проходять автомобільні дороги М03 і М29. Через місто проходять кілька залізничних гілок. Головний вокзал міста — Станція Люботин.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN3THlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0Umw4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFrVmZKVVF3SlVKR0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUxsOGxSREFsT1VZbFJERWxPREFsUkRFbE9ETWxSREFsUWpRbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpUSTRKVVF3SlVJeUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTBYeVZFTUNWQ055VkVNU1U1Tmw4bFJERWxPREVsUkRFbE9EVWxSREFsUWtVbFJEQWxRalFsUkRFbE9ETWxNamt1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0Umw4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFrVmZKVVF3SlVKR0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUxsOGxSREFsT1VZbFJERWxPREFsUkRFbE9ETWxSREFsUWpRbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpUSTRKVVF3SlVJeUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTBYeVZFTUNWQ055VkVNU1U1Tmw4bFJERWxPREVsUkRFbE9EVWxSREFsUWtVbFJEQWxRalFsUkRFbE9ETWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Поселення на території міста відомі з давніх-давен. У 2017 році тут розкопали один із найстаріших курганів у басейні річки Сіверський Донець. Біля міста знаходиться Люботинське городище скіфського часу.
У середині 50-х рр. XVII століття козаками-втікачами з Правобережної України на річці Люботинці була заснована слобода Люботин, що згодом перетворилась в Харківського козацького полку.
За даними на 1864 рік у казенній слободі, центрі Люботинської волості Валківського повіту, мешкало 2711 осіб (1298 чоловічої статі та 1413 — жіночої), налічувалось 619 дворових господарств, існували православна церква, училище, етапне приміщення, відбувалось 2 щорічних ярмарки та базари.
Станом на 1885 рік у власницький і колишній державній слободі, центрі Люботинської волості, мешкало 2507 осіб, налічувалось 505 дворових господарств, існували православна церква, школа, 3 постоялих двори, 6 лавок, відбувались базари й 2 ярмарки на рік. За 6 верст — За 4 версти — купальня мінеральних вод. За 5 верст — залізнична станція.
За переписом 1897 року кількість мешканців зросла до 3269 осіб (1639 чоловічої статі та 1630 — жіночої), з яких 3269 — православної віри.
У грудні 1905 року під час першої російської революції, у зв'язку з озброєним повстанням в Люботині, була проголошена незалежна робоча Люботинська республіка, яка проіснувала дев'ять днів і була розігнана царською владою.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF6THlWRU1DVTVReVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRa0lsUkRBbFFqVWxSREFsUWprbFJERWxPRElsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREVsT0RJbFJEQWxRakJmSlVRd0pUbEVMaVZFTUNVNU1pNWZKVVF3SlRrMEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd0xtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsT1VNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSTVKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVReEpUZ3lKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1U1UkM0bFJEQWxPVEl1WHlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Історія міста тісно пов'язана з початим у 1871 році будівництвом залізничної станції, через яку сьогодні ходять поїзди у чотирьох напрямках — Харків, Мерефа, Суми, Полтава та створюванням на базі станції великого залізничного вузла з ремонтною базою.
Станом на 1914 рік кількість мешканців зросла до 4883 осіб.
У 1938 році Люботин отримав статус міста.
Друга світова війна
У ході Курської наступальної операції 23 серпня 1943 року було звільнено Харків. Наприкінці серпня — на початку вересня 1943 року великі жорстокі бої довелося вести Степовому фронту. Німецько-фашистське командування, боячись оточення свого військового угрупування на Донбасі, перекинуло проти наступаючих радянських військ ряд дивізій з інших напрямків. У ході запеклих боїв німці створили захисні рубежі по берегах річок Мерефа, Уди, Мжа, Ворскла. Вони перетворили у сильні вузли опору Люботин, Валки, Красноград, Мерефу та інші населені пункти.
Долаючи жорстокий опір ворога, відбиваючи численні контратаки німецьких військ, частини 84-ї Харківської стрілецької дивізії 26 серпня 1943 р. підійшли до околиць Люботина. Бої за місто тривали три дні. 29 серпня 1943 р. війська 53-ї армії повністю звільнили місто від ворога.
У звільненні Люботина брали участь воїни 382-го стрілецького полку 84-ї Харківської стрілецької дивізії. На підступах до Люботина полк потрапив в оточення. Командир полку та начальник штабу опинились за межами полку. Командування взяв на себе командир третього батальйону Орлов Костянтин Олексійович. Він уміло розташував підрозділи полку, зосередивши головні сили у напрямку Водяного. У жорстокій битві з ворогом полку вдалося вийти з оточення та зайняти Водяне.
У боях за звільнення міста брали участь бійці та командири 252 Харківсько-Братиславської Червонопрапорної орденів Суворова та Богдана Хмельницького, 84-й Червонопрапорний Харківський, 28-а гвардійська Харківська, 116 Харківська стрілецька дивізія.
За відвагу та стійкість, виявлені в боротьбі із загарбниками, 2041 люботинця нагороджено бойовими орденами та медалями, а льотчикам Миколі Федоровичу Денчику, Юрію Яковичу Чепизі, артилеристу Павлу Івановичу Булавці присвоєно звання Героя Радянського Союзу.
У роки Другої світової війни загинуло 495 жителів Люботина. Їх імена є на меморіальних дошках (приміщення Люботинської СШ № 4 і приміщення колишньої Гиївської школи), на дев'яти пам'ятниках і братських могилах. Герою Радянського Союзу І. П. Абдулову у центрі Люботина встановлено пам'ятний обеліск. 1985 року при вході до Люботинської СШ № 1 споруджено обеліск колишнім випускникам, які загинули на фронті.
Адміністративний склад
Люботин складається з історичних районів — селища Караван, хутора Смородський, Ведмежого хутора, селищ Коваленки, Любівка, Водяне, Гиївка, Старий Люботин.
Сучасність
У 1993 році Люботин отримав статус міста обласного значення. Люботин є великим залізничним вузлом, від якого ходять поїзди у чотирьох напрямках.
Земельні ресурси міста становлять 3113 га, з них: 6,5 га — землі, зайняті промисловими підприємствами, 1396 га — під забудовою.
Центральна площа у Люботині — площа Соборна. Центральний парк, поруч з яким старий княжий парк початку 19 століття в англійському стилі. В парку є багато розважальних закладів, а також збудований 2006 року меморіал пам'яті загиблих у Другій світовій війні. Гордість міста — найдовший у Європі критий пішохідний залізничний міст, загальною довжиною 260 метрів. У місті є три православних церкви — на Старому Люботині(початку 19 сторіччя), у Гиївці (початку 19 сторіччя), у центрі міста (початку 20 сторіччя).
У Любовському лісопарку є галявина Партизанка. Ця галявина відома як улюблене місце відпочинку люботинців, що живуть поблизу, а ще тим, що під час Німецько-радянської війни тут було вбито німцями 48 радянських воїнів.
В листопаді 2004 року заснована парафія Архістратига Михаїла (УГКЦ).
Російсько-українська війна
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk1TDB4cGRXSnZkSGx1WDFCeWIyWmxjM05wYjI1aGJGOU1lV05sZFcxZmIyWmZVbUZwYkhkaGVWOVVjbUZ1YzNCdmNuUmZZV1owWlhKZlVuVnpjMmxoYmw5eWIyTnJaWFJmYzNSeWFXdGxYeVV5T0RBeUpUSTVMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFNYVhWaWIzUjVibDlRY205bVpYTnphVzl1WVd4ZlRIbGpaWFZ0WDI5bVgxSmhhV3gzWVhsZlZISmhibk53YjNKMFgyRm1kR1Z5WDFKMWMzTnBZVzVmY205amEyVjBYM04wY21sclpWOGxNamd3TWlVeU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
19 червня 2022 року близько 23:30 військовослужбовці країни-агресора здійснили ракетний обстріл Люботина. Внаслідок двох вибухів пошкоджено ліцей залізничного транспорту, де знаходився центр із видачі гуманітарної допомоги. Ударною хвилею та уламками пошкоджено низку приватних будинків.
Населення
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 85,29% |
російська | 13,33% |
інші/не вказали | 1,38% |
Культура
У місті працює Люботинський міський краєзнавчий музей та Музей революційної і трудової слави моторвагонного депо Люботин. Функціонує Будинок культури.
Бібліотеки
У місті Люботин існує 7 бібліотек, які входять до Люботинської Централізованої бібліотечної системи, що створено 1993 року:
- Люботинська центральна бібліотека
- Люботинська центральна дитяча бібліотека
- Старо-Люботинська бібліотека
- Гиївська бібліотека
- Водянська бібліотека
- Коваленківська бібліотека (с. Коваленки)
- Караванська бібліотека філія (с. Караван)
Книжковий фонд Люботинської ЦБС налічує 109843 примірники.
Транспортне сполучення
Місто Люботин — велика вузлова станція. Загалом на території міста розташовано 7 залізничних зупинок. З них: 2 станції — Люботин, Травневий, 3 платформи — Водяне, Любівка, Гиївка, 1 зупинний пункт — Караванна і 1 роз'їзд — 10 км (колишній роз'їзд Комунар). За межами міста, у селищі Барчани, розташована станція Люботин-Західний (колишня станція Раднаркомівська). Проїхати до міста Люботин можна з Харкова із залізничних вокзалів Харків-Пасажирський (станція метро Південний вокзал), Харків-Балашовський (станція метро Завод імені Малишева) і Харків-Левада (станція метро Проспект Гагаріна), а також автобусом від станції метро Холодна Гора (вартість проїзду 50,0 грн — до кінця маршруту). Поїздка з Харкова на таксі обійдеться в 200—350 гривень. Також потрапити до міста можна з траси Харків — Київ.
Спорт
У місті базується ФК «Люботин», який представляє місто у чемпіонаті Харківської області. Команда заснована у 2009 році та виступає на стадіоні «Олімпієць» (колишня назва Локомотив), який вміщує 1300 глядачів.
Щорічно проводиться футбольна «Ліга Дербі».
Пам'ятки
- Центральна площа в Люботині — площа Соборна. Недалеко від будівлі залізничного вокзалу розташований Центральний парк. У парку знаходиться безліч розважальних закладів, а також побудований в 2006 році меморіал пам'яті загиблих у Другій Світовій війні.
- Одна з пам'яток міста — залізничний міст, довжиною 260 метрів, що є найдовшим критим пішохідним мостом у Європі.
- Садиба Порай-Кошиць на Перекошці (19 століття, сам район названий так на їх честь) — в роки СРСР будинок пристарілих, з 1990-х занедбана, частково зруйнована.
- У місті три православні церкви: в Старому Люботині (початок XIX століття — 1811), Свято-Миколаївська церква в Гиївці (початок XIX століття — 1820) та недалеко від залізничного вокзалу (середина ХХ ст., повністю зруйнований у наслідок пожежі 19 квітня 2019 року. У 2020 році розпочато роботи по будівництву нового храму на місці зруйнованого).
- Після реконструкції на базі стадіону «Локомотив» на День міста 5 вересня 2009 відкрито стадіон «Олімпієць».
- Палац князів Святополк-Мирських у Люботині.
Особистості
Народилися
- Микола Кравченко — український націоналіст, ветеран, активіст Національного Корпусу, письменик. Загинув у російсько-українській війні.
- Федір Балавенський — український скульптор.
- Михайло Бєлоярцев — дворянин, земський лікар, заслужений лікар УРСР.
- Остап Бутенко — незрячий кобзар, проживав у місті.
- Ворожбіян Михайло Іванович (* 1953) — український науковець у хімічної інженерії, цивільної безпеки. Доктор технічних наук, професор. Академік АН вищої школи України.
- Павло Гіренко — будівельник, Герой Соціалістичної Праці.
- Олександр Загудаєв — старший сержант Збройних сил України, учасник війни на сході України, загинув у боях за Щастя.
- Лідія Захаренко — радянська та російська оперна співачка (сопрано).
- Семен Капара — оперний співак (тенор).
- Лисенко Роман Анатолійович (1985—2023) — старший солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Олекса Марченко — український поет. Лауреат премії ім. Олександра Олеся. Член Національної спілки письменників України. Народився у с. Яловенковому, нині воно у межах Люботина.
- Анатолій Крашаниця (псевдо А. Крижаний) — український письменник і журналіст, член спілки письменників «Плуг».
- Станіслав Шумицький — український поет.
- Олег Голтвянський — громадський та військовий діяч, учасник Євромайдану, виконувач обов'язків командира батальйону «Печерськ».
- Олег Худолій — український вчений, доктор наук з фізичного виховання і спорту, професор, академік Академії наук вищої школи України.
- Павлік Руслан Юрійович (1981—2022) — старший солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Іван Приходько — український інженер, сержант РСЧА. Розробник автобусів у Києві.
Жили та працювали
- Наталя Забіла — українська письменниця, поетеса.
- Олег Ширяєв — український громадський діяч та військовий, один із засновників руху «Східний корпус», командир роти особливого призначення «Східний корпус». Навчався в Люботинській загальноосвітній школі № 4.
Фотогалерея
- Храм Св. Миколая в Люботині
- Галявина Партизанка (Заяча галявина) в люботинському лісі
-
- Ставок Перекошка на заході
- Ставок Перекошка. Вид на дитячий пляж
-
- Люботинський залізничний вокзал
- Люботинська гімназія №1
- Дільнична лікарня ст. Люботин
- Моторвагонне депо Люботин
- Храм Св. Миколая (після реставрації)
- 2 Люботинський ставок
- Садиба Святополк-Мирських
- Службовий корпус садиби
- Комплекс споруд заміської садиби
- Могили П. Д и Д. И. Святополк-Мирських
- Миколаївська церква заміської садиби
- Свято-Миколаївська церква. Вид збоку
- Загальний вид церкви
- Школа (працювала до 2001 року)
Джерела та література
- Я. В. Верменич. Люботин [ 16 вересня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 385. — .
Література
- В. В. Стрілець. Люботин: Історико-краєзнавчий нарис.- Харків: Торсинг,2002. — 400с.
- В. В. Стрілець Календар ювілейних та пам'ятних дат м. Люботина на 2008 р. — Люботин: ІВЦ ЛММК,2008. — 20с.
- В. В. Стрелец Люботинская дистанция пути: История и современность. — Харьков, 2008. — 154 с.
- Кришталевий об'єктив Миколи Пархоменка: (до 75-річчя від дня народж. [слобожан. фотографа]): біобібліогр. нарис / [упоряд. В. В. Стрілець]. — Х. : СтильИздат, 2011. — 111 с., XXIV арк. іл. : іл. — Текст: укр., рос.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Люботин |
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Люботин |
- Офіційний сайт Люботинської міськради [ 16 січня 2021 у Wayback Machine.]
- Сайт відділу освіти Люботинської міської ради [ 1 квітня 2022 у Wayback Machine.]
- Люботин (Гиївка) на сайті Замки та храми України [ 1 жовтня 2008 у Wayback Machine.]
Примітки
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2017 року (PDF(zip))
- Чисельність населення Харківської області на 1 січня 2009 року
- . Архів оригіналу за 22 вересня 2017. Процитовано 22 вересня 2017.
- . Google My Maps. Архів оригіналу за 15 липня 2021. Процитовано 8 жовтня 2019.
- Харьковская губернія. Списокъ населенныхъ мѣстъ по свѣдѣніямъ 1864 года, томъ XLVI. Изданъ Центральнымъ статистическимъ комитетомъ Министерства Внутренних Дѣлъ. СанктПетербургъ. 1869 — XCVI + 209 с.(рос. дореф.)
- Волости и важнѣйшія селенія Европейской Россіи. По даннымъ обслѣдованія, произведеннаго статистическими учрежденіями Министерства Внутреннихъ Дѣлъ, по порученію Статистическаго Совѣта. Изданіе Центральнаго Статистическаго Комитета. Выпускъ III. Губерніи Малороссійскія и Юго-Западныя / Составилъ старшій редактор В. В. Зверинскій — СанктПетербургъ, 1885. (рос. дореф.)
- Населенные места Российской империи в 500 и более жителей с указанием всего наличного в них населения и числа жителей преобладающих вероисповеданий : по данным первой всеобщей переписи населения 1897 г. / Под ред. Н. А. Тройницкого — С.-Пб. : Типография «Общественная польза»: [паровая типолитография Н. Л. Ныркина], 1905. — С. 1-250. — X, 270, 120 с.(рос. дореф.)
- Харьковскій календарь на 1914 годѣ. Изданіе Харьковскаго Губернскаго Статистическаго Комитета. Харьковъ. Типографія Губернскаго Правленія. 1914. VI+86+84+86+26+116+140+44 с.(рос. дореф.)
- Манько О. (2019). Люботин у цифрах і фактах. Цікавий Люботин. № № 1'. с. 1.
- . Архів оригіналу за 21 червня 2017. Процитовано 26 листопада 2014.
- . Укрінформ. 20 червня 2022. Архів оригіналу за 21 червня 2022. Процитовано 21 червня 2022.
- . Суспільне. 20 червня 2022. Архів оригіналу за 23 червня 2022. Процитовано 23 червня 2022.
- https://socialdata.org.ua/projects/mova-2001/
- . Архів оригіналу за 2 квітня 2018. Процитовано 1 листопада 2018.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Lyuboti n misto u Harkivskomu rajoni Harkivskoyi oblasti centr Lyubotinskoyi miskoyi gromadi roztashovane poblizu avtomagistrali E40 Harkiv Kiyiv ta E105 za 24 km na zahid vid Harkova zajmaye ploshu 3066 7 ga LyubotinGerb Lyubotina Prapor LyubotinaOsnovni daniKrayina UkrayinaOblast Harkivska oblastRajon Harkivskij rajonGromada Lyubotinska miska gromadaKod KOATUU 6311200000Zasnovane 1650Status mista z 16 zhovtnya 1938 rokuNaselennya 23 686 01 01 2017 Plosha 31 1 km Gustota naselennya 704 osib km Poshtovi indeksi 62433Telefonnij kod 380 57 741Koordinati 49 56 54 pn sh 35 55 46 sh d 49 94833 pn sh 35 92944 sh d 49 94833 35 92944 Koordinati 49 56 54 pn sh 35 55 46 sh d 49 94833 pn sh 35 92944 sh d 49 94833 35 92944Visota nad rivnem morya 197 mVodojma r Lyubotinka Merefa 30 stavkivNazva meshkanciv lyuboti nec lyuboti nka lyuboti nciDen mista 1 a subota veresnyaVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya LyubotinDo obl resp centru fizichna 21 km zalizniceyu 24 km avtoshlyahami 25 kmDo Kiyeva zalizniceyu 465 km avtoshlyahami 457 kmMiska vladaRada Lyubotinska miska radaAdresa 62433 m Lyubotin vul Slobozhanska 41Miskij golova Lazurenko Leonid IvanovichLyubotin u Vikishovishi KartaLyubotinLyubotinU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Lyubotin znachennya Zagalna chiselnist meshkanciv naselenih punktiv kolishnoyi Lyubotinskoyi miskradi 24 682 osobi 24 442 meshkancya stanom 01 01 16 U misti pracyuye 205 pidpriyemstv organizacij i ustanov 176 torgovelnih ob yektiv viddil policiyi miskij sud gimnaziya navchalno vihovnij kompleks 5 shkil 5 dityachih doshkilnih zakladiv navchalno virobnichij kombinat budinok kulturi budinok dityachoyi i yunackoyi tvorchosti zaliznichnij licej tehnichna shkola muzichna shkola stadion Olimpiyec GeografiyaMisto Lyubotin roztashovane na richkah Lyubotinka i Merefa v zahidnij chastini Harkivskoyi oblasti Poverhnya hvilyasta z chislennimi yarkami ta balkami Perepad visot do 75 metriv Serednya temperatura sichnya 7 2 C lipnya 20 7 C Opadiv 522 mm v rik U mezhah Lyubotinskoyi miskoyi radi nalichuyetsya 30 stavkiv bilya nih miscya vidpochinku Cherez misto prohodit kordon vodorozdilu Dnipro Don Klimat seredno kontinentalnij Poruch prohodyat avtomobilni dorogi M03 i M29 Cherez misto prohodyat kilka zaliznichnih gilok Golovnij vokzal mista Stanciya Lyubotin IstoriyaPoselennya dobi bronzi Poselennya na teritoriyi mista vidomi z davnih daven U 2017 roci tut rozkopali odin iz najstarishih kurganiv u basejni richki Siverskij Donec Bilya mista znahoditsya Lyubotinske gorodishe skifskogo chasu U seredini 50 h rr XVII stolittya kozakami vtikachami z Pravoberezhnoyi Ukrayini na richci Lyubotinci bula zasnovana sloboda Lyubotin sho zgodom peretvorilas v Harkivskogo kozackogo polku Za danimi na 1864 rik u kazennij slobodi centri Lyubotinskoyi volosti Valkivskogo povitu meshkalo 2711 osib 1298 cholovichoyi stati ta 1413 zhinochoyi nalichuvalos 619 dvorovih gospodarstv isnuvali pravoslavna cerkva uchilishe etapne primishennya vidbuvalos 2 shorichnih yarmarki ta bazari Stanom na 1885 rik u vlasnickij i kolishnij derzhavnij slobodi centri Lyubotinskoyi volosti meshkalo 2507 osib nalichuvalos 505 dvorovih gospodarstv isnuvali pravoslavna cerkva shkola 3 postoyalih dvori 6 lavok vidbuvalis bazari j 2 yarmarki na rik Za 6 verst Za 4 versti kupalnya mineralnih vod Za 5 verst zaliznichna stanciya Za perepisom 1897 roku kilkist meshkanciv zrosla do 3269 osib 1639 cholovichoyi stati ta 1630 zhinochoyi z yakih 3269 pravoslavnoyi viri U grudni 1905 roku pid chas pershoyi rosijskoyi revolyuciyi u zv yazku z ozbroyenim povstannyam v Lyubotini bula progoloshena nezalezhna robocha Lyubotinska respublika yaka proisnuvala dev yat dniv i bula rozignana carskoyu vladoyu Mogila uchasnika rosijsko yaponskoyi vijni M V Dena Istoriya mista tisno pov yazana z pochatim u 1871 roci budivnictvom zaliznichnoyi stanciyi cherez yaku sogodni hodyat poyizdi u chotiroh napryamkah Harkiv Merefa Sumi Poltava ta stvoryuvannyam na bazi stanciyi velikogo zaliznichnogo vuzla z remontnoyu bazoyu Stanom na 1914 rik kilkist meshkanciv zrosla do 4883 osib U 1938 roci Lyubotin otrimav status mista Druga svitova vijna U hodi Kurskoyi nastupalnoyi operaciyi 23 serpnya 1943 roku bulo zvilneno Harkiv Naprikinci serpnya na pochatku veresnya 1943 roku veliki zhorstoki boyi dovelosya vesti Stepovomu frontu Nimecko fashistske komanduvannya boyachis otochennya svogo vijskovogo ugrupuvannya na Donbasi perekinulo proti nastupayuchih radyanskih vijsk ryad divizij z inshih napryamkiv U hodi zapeklih boyiv nimci stvorili zahisni rubezhi po beregah richok Merefa Udi Mzha Vorskla Voni peretvorili u silni vuzli oporu Lyubotin Valki Krasnograd Merefu ta inshi naseleni punkti Dolayuchi zhorstokij opir voroga vidbivayuchi chislenni kontrataki nimeckih vijsk chastini 84 yi Harkivskoyi strileckoyi diviziyi 26 serpnya 1943 r pidijshli do okolic Lyubotina Boyi za misto trivali tri dni 29 serpnya 1943 r vijska 53 yi armiyi povnistyu zvilnili misto vid voroga U zvilnenni Lyubotina brali uchast voyini 382 go strileckogo polku 84 yi Harkivskoyi strileckoyi diviziyi Na pidstupah do Lyubotina polk potrapiv v otochennya Komandir polku ta nachalnik shtabu opinilis za mezhami polku Komanduvannya vzyav na sebe komandir tretogo bataljonu Orlov Kostyantin Oleksijovich Vin umilo roztashuvav pidrozdili polku zoseredivshi golovni sili u napryamku Vodyanogo U zhorstokij bitvi z vorogom polku vdalosya vijti z otochennya ta zajnyati Vodyane U boyah za zvilnennya mista brali uchast bijci ta komandiri 252 Harkivsko Bratislavskoyi Chervonoprapornoyi ordeniv Suvorova ta Bogdana Hmelnickogo 84 j Chervonoprapornij Harkivskij 28 a gvardijska Harkivska 116 Harkivska strilecka diviziya Za vidvagu ta stijkist viyavleni v borotbi iz zagarbnikami 2041 lyubotincya nagorodzheno bojovimi ordenami ta medalyami a lotchikam Mikoli Fedorovichu Denchiku Yuriyu Yakovichu Chepizi artileristu Pavlu Ivanovichu Bulavci prisvoyeno zvannya Geroya Radyanskogo Soyuzu U roki Drugoyi svitovoyi vijni zaginulo 495 zhiteliv Lyubotina Yih imena ye na memorialnih doshkah primishennya Lyubotinskoyi SSh 4 i primishennya kolishnoyi Giyivskoyi shkoli na dev yati pam yatnikah i bratskih mogilah Geroyu Radyanskogo Soyuzu I P Abdulovu u centri Lyubotina vstanovleno pam yatnij obelisk 1985 roku pri vhodi do Lyubotinskoyi SSh 1 sporudzheno obelisk kolishnim vipusknikam yaki zaginuli na fronti Administrativnij skladLyubotin skladayetsya z istorichnih rajoniv selisha Karavan hutora Smorodskij Vedmezhogo hutora selish Kovalenki Lyubivka Vodyane Giyivka Starij Lyubotin SuchasnistUnivermag u Lyubotini U 1993 roci Lyubotin otrimav status mista oblasnogo znachennya Lyubotin ye velikim zaliznichnim vuzlom vid yakogo hodyat poyizdi u chotiroh napryamkah Zemelni resursi mista stanovlyat 3113 ga z nih 6 5 ga zemli zajnyati promislovimi pidpriyemstvami 1396 ga pid zabudovoyu Centralna plosha u Lyubotini plosha Soborna Centralnij park poruch z yakim starij knyazhij park pochatku 19 stolittya v anglijskomu stili V parku ye bagato rozvazhalnih zakladiv a takozh zbudovanij 2006 roku memorial pam yati zagiblih u Drugij svitovij vijni Gordist mista najdovshij u Yevropi kritij pishohidnij zaliznichnij mist zagalnoyu dovzhinoyu 260 metriv U misti ye tri pravoslavnih cerkvi na Staromu Lyubotini pochatku 19 storichchya u Giyivci pochatku 19 storichchya u centri mista pochatku 20 storichchya U Lyubovskomu lisoparku ye galyavina Partizanka Cya galyavina vidoma yak ulyublene misce vidpochinku lyubotinciv sho zhivut poblizu a she tim sho pid chas Nimecko radyanskoyi vijni tut bulo vbito nimcyami 48 radyanskih voyiniv V listopadi 2004 roku zasnovana parafiya Arhistratiga Mihayila UGKC Rosijsko ukrayinska vijna Licej zaliznichnogo transportu pislya obstrilu 19 chervnya 2022Dokladnishe Rosijsko ukrayinska vijna z 2014 ta Rosijske vtorgnennya v Ukrayinu 2022 19 chervnya 2022 roku blizko 23 30 vijskovosluzhbovci krayini agresora zdijsnili raketnij obstril Lyubotina Vnaslidok dvoh vibuhiv poshkodzheno licej zaliznichnogo transportu de znahodivsya centr iz vidachi gumanitarnoyi dopomogi Udarnoyu hvileyu ta ulamkami poshkodzheno nizku privatnih budinkiv NaselennyaMova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotokukrayinska 85 29 rosijska 13 33 inshi ne vkazali 1 38 KulturaU misti pracyuye Lyubotinskij miskij krayeznavchij muzej ta Muzej revolyucijnoyi i trudovoyi slavi motorvagonnogo depo Lyubotin Funkcionuye Budinok kulturi Biblioteki U misti Lyubotin isnuye 7 bibliotek yaki vhodyat do Lyubotinskoyi Centralizovanoyi bibliotechnoyi sistemi sho stvoreno 1993 roku Lyubotinska centralna biblioteka Lyubotinska centralna dityacha biblioteka Staro Lyubotinska biblioteka Giyivska biblioteka Vodyanska biblioteka Kovalenkivska biblioteka s Kovalenki Karavanska biblioteka filiya s Karavan Knizhkovij fond Lyubotinskoyi CBS nalichuye 109843 primirniki Transportne spoluchennyaMisto Lyubotin velika vuzlova stanciya Zagalom na teritoriyi mista roztashovano 7 zaliznichnih zupinok Z nih 2 stanciyi Lyubotin Travnevij 3 platformi Vodyane Lyubivka Giyivka 1 zupinnij punkt Karavanna i 1 roz yizd 10 km kolishnij roz yizd Komunar Za mezhami mista u selishi Barchani roztashovana stanciya Lyubotin Zahidnij kolishnya stanciya Radnarkomivska Proyihati do mista Lyubotin mozhna z Harkova iz zaliznichnih vokzaliv Harkiv Pasazhirskij stanciya metro Pivdennij vokzal Harkiv Balashovskij stanciya metro Zavod imeni Malisheva i Harkiv Levada stanciya metro Prospekt Gagarina a takozh avtobusom vid stanciyi metro Holodna Gora vartist proyizdu 50 0 grn do kincya marshrutu Poyizdka z Harkova na taksi obijdetsya v 200 350 griven Takozh potrapiti do mista mozhna z trasi Harkiv Kiyiv SportU misti bazuyetsya FK Lyubotin yakij predstavlyaye misto u chempionati Harkivskoyi oblasti Komanda zasnovana u 2009 roci ta vistupaye na stadioni Olimpiyec kolishnya nazva Lokomotiv yakij vmishuye 1300 glyadachiv Shorichno provoditsya futbolna Liga Derbi Pam yatkiPark knyazya Svyatopolka MirskogoCentralna plosha v Lyubotini plosha Soborna Nedaleko vid budivli zaliznichnogo vokzalu roztashovanij Centralnij park U parku znahoditsya bezlich rozvazhalnih zakladiv a takozh pobudovanij v 2006 roci memorial pam yati zagiblih u Drugij Svitovij vijni Odna z pam yatok mista zaliznichnij mist dovzhinoyu 260 metriv sho ye najdovshim kritim pishohidnim mostom u Yevropi Sadiba Poraj Koshic na Perekoshci 19 stolittya sam rajon nazvanij tak na yih chest v roki SRSR budinok pristarilih z 1990 h zanedbana chastkovo zrujnovana U misti tri pravoslavni cerkvi v Staromu Lyubotini pochatok XIX stolittya 1811 Svyato Mikolayivska cerkva v Giyivci pochatok XIX stolittya 1820 ta nedaleko vid zaliznichnogo vokzalu seredina HH st povnistyu zrujnovanij u naslidok pozhezhi 19 kvitnya 2019 roku U 2020 roci rozpochato roboti po budivnictvu novogo hramu na misci zrujnovanogo Pislya rekonstrukciyi na bazi stadionu Lokomotiv na Den mista 5 veresnya 2009 vidkrito stadion Olimpiyec Palac knyaziv Svyatopolk Mirskih u Lyubotini OsobistostiNarodilisya Mikola Kravchenko ukrayinskij nacionalist veteran aktivist Nacionalnogo Korpusu pismenik Zaginuv u rosijsko ukrayinskij vijni Fedir Balavenskij ukrayinskij skulptor Mihajlo Byeloyarcev dvoryanin zemskij likar zasluzhenij likar URSR Ostap Butenko nezryachij kobzar prozhivav u misti Vorozhbiyan Mihajlo Ivanovich 1953 ukrayinskij naukovec u himichnoyi inzheneriyi civilnoyi bezpeki Doktor tehnichnih nauk profesor Akademik AN vishoyi shkoli Ukrayini Pavlo Girenko budivelnik Geroj Socialistichnoyi Praci Oleksandr Zagudayev starshij serzhant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik vijni na shodi Ukrayini zaginuv u boyah za Shastya Lidiya Zaharenko radyanska ta rosijska operna spivachka soprano Semen Kapara opernij spivak tenor Lisenko Roman Anatolijovich 1985 2023 starshij soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Oleksa Marchenko ukrayinskij poet Laureat premiyi im Oleksandra Olesya Chlen Nacionalnoyi spilki pismennikiv Ukrayini Narodivsya u s Yalovenkovomu nini vono u mezhah Lyubotina Anatolij Krashanicya psevdo A Krizhanij ukrayinskij pismennik i zhurnalist chlen spilki pismennikiv Plug Stanislav Shumickij ukrayinskij poet Oleg Goltvyanskij gromadskij ta vijskovij diyach uchasnik Yevromajdanu vikonuvach obov yazkiv komandira bataljonu Pechersk Oleg Hudolij ukrayinskij vchenij doktor nauk z fizichnogo vihovannya i sportu profesor akademik Akademiyi nauk vishoyi shkoli Ukrayini Pavlik Ruslan Yurijovich 1981 2022 starshij soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Ivan Prihodko ukrayinskij inzhener serzhant RSChA Rozrobnik avtobusiv u Kiyevi Zhili ta pracyuvali Natalya Zabila ukrayinska pismennicya poetesa Oleg Shiryayev ukrayinskij gromadskij diyach ta vijskovij odin iz zasnovnikiv ruhu Shidnij korpus komandir roti osoblivogo priznachennya Shidnij korpus Navchavsya v Lyubotinskij zagalnoosvitnij shkoli 4 FotogalereyaHram Sv Mikolaya v Lyubotini Galyavina Partizanka Zayacha galyavina v lyubotinskomu lisi Stavok Perekoshka na zahodi Stavok Perekoshka Vid na dityachij plyazh Lyubotinskij zaliznichnij vokzal Lyubotinska gimnaziya 1 Dilnichna likarnya st Lyubotin Motorvagonne depo Lyubotin Hram Sv Mikolaya pislya restavraciyi 2 Lyubotinskij stavok Sadiba Svyatopolk Mirskih Sluzhbovij korpus sadibi Kompleks sporud zamiskoyi sadibi Mogili P D i D I Svyatopolk Mirskih Mikolayivska cerkva zamiskoyi sadibi Svyato Mikolayivska cerkva Vid zboku Zagalnij vid cerkvi Shkola pracyuvala do 2001 roku Dzherela ta literaturaYa V Vermenich Lyubotin 16 veresnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi S 385 ISBN 978 966 00 1028 1 Literatura V V Strilec Lyubotin Istoriko krayeznavchij naris Harkiv Torsing 2002 400s V V Strilec Kalendar yuvilejnih ta pam yatnih dat m Lyubotina na 2008 r Lyubotin IVC LMMK 2008 20s V V Strelec Lyubotinskaya distanciya puti Istoriya i sovremennost Harkov 2008 154 s Krishtalevij ob yektiv Mikoli Parhomenka do 75 richchya vid dnya narodzh slobozhan fotografa biobibliogr naris uporyad V V Strilec H StilIzdat 2011 111 s XXIV ark il il Tekst ukr ros PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu LyubotinVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu LyubotinOficijnij sajt Lyubotinskoyi miskradi 16 sichnya 2021 u Wayback Machine Sajt viddilu osviti Lyubotinskoyi miskoyi radi 1 kvitnya 2022 u Wayback Machine Lyubotin Giyivka na sajti Zamki ta hrami Ukrayini 1 zhovtnya 2008 u Wayback Machine PrimitkiStatistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2017 roku PDF zip Chiselnist naselennya Harkivskoyi oblasti na 1 sichnya 2009 roku Arhiv originalu za 22 veresnya 2017 Procitovano 22 veresnya 2017 Google My Maps Arhiv originalu za 15 lipnya 2021 Procitovano 8 zhovtnya 2019 Harkovskaya guberniya Spisok naselennyh mѣst po svѣdѣniyam 1864 goda tom XLVI Izdan Centralnym statisticheskim komitetom Ministerstva Vnutrennih Dѣl SanktPeterburg 1869 XCVI 209 s ros doref Volosti i vazhnѣjshiya seleniya Evropejskoj Rossii Po dannym obslѣdovaniya proizvedennago statisticheskimi uchrezhdeniyami Ministerstva Vnutrennih Dѣl po porucheniyu Statisticheskago Sovѣta Izdanie Centralnago Statisticheskago Komiteta Vypusk III Gubernii Malorossijskiya i Yugo Zapadnyya Sostavil starshij redaktor V V Zverinskij SanktPeterburg 1885 ros doref Naselennye mesta Rossijskoj imperii v 500 i bolee zhitelej s ukazaniem vsego nalichnogo v nih naseleniya i chisla zhitelej preobladayushih veroispovedanij po dannym pervoj vseobshej perepisi naseleniya 1897 g Pod red N A Trojnickogo S Pb Tipografiya Obshestvennaya polza parovaya tipolitografiya N L Nyrkina 1905 S 1 250 X 270 120 s ros doref Harkovskij kalendar na 1914 godѣ Izdanie Harkovskago Gubernskago Statisticheskago Komiteta Harkov Tipografiya Gubernskago Pravleniya 1914 VI 86 84 86 26 116 140 44 s ros doref Manko O 2019 Lyubotin u cifrah i faktah Cikavij Lyubotin 1 s 1 Arhiv originalu za 21 chervnya 2017 Procitovano 26 listopada 2014 Ukrinform 20 chervnya 2022 Arhiv originalu za 21 chervnya 2022 Procitovano 21 chervnya 2022 Suspilne 20 chervnya 2022 Arhiv originalu za 23 chervnya 2022 Procitovano 23 chervnya 2022 https socialdata org ua projects mova 2001 Arhiv originalu za 2 kvitnya 2018 Procitovano 1 listopada 2018