Іван Степа́нович Мазе́па (Коледи́нський) (20 березня [30 березня] 1639, Мазепинці або ж, за іншими даними, 29 серпня [8 вересня] 1639, Біла Церква — 21 вересня [2 жовтня] 1709 за іншими джерелами, у ніч з 21 на 22 вересня [3 жовтня], Варниця) — український військовий, політичний і державний діяч. Гетьман Війська Запорозького, голова козацької держави на Лівобережній (1687—1704) і всій Наддніпрянській Україні (1704—1709). Князь Священної Римської імперії (1707—1709). Представник шляхетського роду Мазеп-Колединських герба Курч із Київщини.
Іван Мазепа пол. Jan Mazepa Kolędyński | |||
![]() | |||
![]() | |||
| |||
---|---|---|---|
1687 — 1704 | |||
Монарх: | Іван V Олексійович Петро I | ||
Попередник: | Іван Самойлович | ||
Наступник: | Іван Скоропадський | ||
| |||
1707 — 1709 | |||
| |||
1708 — 1709 | |||
Наступник: | Пилип Орлик | ||
Народження: | 20 березня 1639[1] Мазепинці, Київське воєводство, Річ Посполита | ||
Смерть: | 21 вересня 1709 (70 років) Бендери, Османська імперія або Варниця, Османська імперія | ||
Поховання: | Галац | ||
Країна: | Річ Посполита і Московське царство | ||
Релігія: | православ'я і православ'я | ||
Освіта: | Києво-Могилянська академія | ||
Рід: | Мазепи | ||
Батько: | Стефан-Адам Мазепа | ||
Мати: | Марія Магдалина Мазепа | ||
Шлюб: | Ганна Половець | ||
Автограф: | ![]() | ||
Нагороди: | |||
| |||
| |||
|
Після обрання гетьманом намагався відновити авторитет гетьманства в Україні. Зробив великий внесок до економічно-культурного розвитку Лівобережжя. Перебуваючи під патронатом московського царя Петра I, проводив курс на відновлення козацької держави з кордонами часів Хмельниччини.
Як визначний державний діяч дбав не лише про економічну та військову могутність України, а й про її культуру, про піднесення освіти, науки, мистецтва, зміцнення авторитету церкви.
Кавалер орденів Андрія Первозваного (1700) і Білого Орла (1705). Тривалий час підтримував Московське царство у Північній війні зі Шведською імперією, проте 1708 року став на бік шведів. Після поразки під Полтавою був вимушений переселитись до Молдовського князівства.
Молоді роки
У 1592 році король Сигізмунд II Август подарував маєток шляхтичеві Михайлові Мазепі-Калединському (Колодинському) гербу Курч. Батько — Стефан-Адам Мазепа, покозачився в часи Хмельниччини, став 1654 року Білоцерківським отаманом, у 1659 році був наказним полковником Білоцерківського полку, представляв Гетьманщину на сеймі у Варшаві 1659 році, призначений у 1663 році білоцерківським підстаростою. Мати — Марина Мокієвська — представниця старого шляхетського роду з Білої Церкви; присвятила молоді роки сім'ї, вихованню сина Івана та доньки . Шлюбу Мазепи та Мокієвської у 1638 році передувало засудження Степана Михайловича до позбавлення шляхетської честі через вбивство шляхтича Яна Зеленського.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk1TDAxaGVtVndZUzFqYUdWeWJtbG9hWFl0TWpBd05DMHdPQzB4TkM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFRXRjZaWEJoTFdOb1pYSnVhV2hwZGkweU1EQTBMVEE0TFRFMExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Дитинство припало на час Хмельниччини й Руїни. Змалку мусив навчатися військової справи, їзди верхи, фехтування. Мати відправила на навчання до Києво-Могилянської колегії. У ній він здобув освіту, імовірно, у 1650—1657 роках, за часів ректорства Л. Барановича та Й. Галятовського, де 6 років вивчав поетику, риторику, латину та інші предмети. Добре володів пером, у хвилини дозвілля писав вірші, цікавився усіма видами літературної творчості; протягом життя опанував вісім іноземних мов. Крім української, російської та польської, вільно володів латиною (за спогадами французького дипломата Жана Балюза, «блискучим знанням цієї мови міг суперничати з кращими нашими отцями-єзуїтами»), говорив італійською та німецькою. Пилип Орлик свідчив, що Мазепа дуже добре знав і татарську, яку в ті часи знало багато козацької старшини. До певної міри знав французьку мову.
Закінчивши навчання, повернувся додому. Батько мріяв про велику кар'єру для свого сина, вислав його до двору короля Речі Посполитої, великого князя литовського і руського Яна II Казимира. Іван став королівським пажем, зумів швидко завоювати прихильність короля.
На королівській службі
Ян II Казимир, син Сигізмунда III та Констанції Австрійської, був у близьких взаєминах із західними монаршими дворами, щороку висилав за кордон трьох талановитих юнаків шляхетського походження для покращення освіти. Мазепа потрапив до цієї трійки стажистів; відвідав Німеччину, Францію, Італію, можливо, Австрію у дипломатичній місії козаків.
1659 року повернувся до Речі Посполитої. Гетьманські клейноди привіз як гінець від короля у березні 1663 обраному гетьманом Павлу Тетері, які той відіслав назад (згідно зі статусом, їх мав привезти посол).
Познайомився зі справами українського населення (1660-ті роки), з лобістами українського питання в сеймі Речі Посполитої. У 1662—1669 роках король Ян-Казимир доручав Мазепі кілька різних дипломатичних місій в Україні, Османській імперії, Московії.
Легенда про вигнання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk01TDAxaGVtVndjR0ZmWW1Gc1ptVXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVTFoZW1Wd2NHRmZZbUZzWm1VdWFuQm4uanBn.jpg)
Під час служби при дворі Яна II Казимира мав персональний конфлікт зі шляхтичем Яном-Хризостомом Пасеком, що ледве не закінчився дуеллю в королівських палатах. Ян-Хризостом Пасек згадував у своїх «Споминах» історію, яка стала популярною, хоча насправді, як більшість поетичних образів, ймовірно, далека від правди. Автор мемуарів оповів, що коханкою Мазепи була дружина визначного магната Речі Посполитої; коли ошуканий чоловік дізнався про це, наказав своїм служникам зловити винуватця, прив'язати голого до дикого коня та пустити степом. Історик Сергій Павленко, вивчаючи реалії 1660-х років, дійшов висновку, що, скоріш за все, тридцятирічний Мазепа був посередником у стосунках свого спонсора, білоцерківського старости князя Дмитра Вишневецького із заміжньою Оленою Загоровською. Вона не могла розлучитися з нелюбим чоловіком, бо католикам заборонялося це робити. Мазепа возив їй дорогоцінні подарунки не від себе, а від відомого у Польщі магната. Після навчання у Європі за спонсорські кошти він не міг мати стільки золота та срібла, аби задобрювати ним улюблену жінку та її слуг. Однак поширена про нього мемуаристом Яном Пасеком вигадка зіграла загалом позитивну роль у поширенні відомостей про складну долю українського правителя. Вона додала його біографії інтриги, неординарності. Тому не випадково він став героєм багатьох поем, п'єс, романів. Ця історія з усіма подробицями була дуже романтична і приваблива, сучасники перетворили її на епопею. Поети, малярі та музики — Байрон, Гюго, Верне, Булянже, Ліст — скористалися нею у своїх творах, звеличили її героя, що став символом. Едґар Кіне порівнював нещасливу Францію до замученого Мазепи, перед яким простягалося славне майбутнє.
Повернення в Україну та служба у Дорошенка
Орієнтовно в 1669 І.Мазепа повернувся додому. Після смерті батька успадкував посаду чернігівського підчашого.
Наприкінці 1669 року він вступив на службу до гетьмана Петра Дорошенка, що стало «переломним моментом» (Дорошенко) у житті та діяльності майбутнього гетьмана, який відтоді цілковито віддав себе українській державній справі.
Появу Мазепи при чигиринському гетьманському дворі було пов'язано з великою зміною у його особистому житті: у Корсуні, десь після 1669 року одружився з трохи старшою від нього вдовою Ганною Фридрикевич, про яку мало що відомо. Невідомо також, чи мала вона дітей від Мазепи. Разом з тим, на Афоні знайдено помянник, де дружину Мазепу названо Марією. За іншими даними, вона мала дочку від Мазепи, яка рано померла. Ймовірно, у гетьмана ще були діти, які рано померли. Іван Мазепа виховував сина і дочку Марії від першого шлюбу.
У Дорошенка Мазепа був спочатку ротмістром надвірної корогви, себто командиром гетьманської гвардії, згодом (десь близько 1674 року) виконував обов'язки генерального писаря (так він називається у переговорах з представниками Московії, у царських листах). Брав участь у війні Дорошенка як союзника Османської імперії проти Речі Посполитої (похід до Галичини 1672 року). Дорошенко оцінив великі здібності («метикуватості й цікавості», як каже Величко) Мазепи, доручав важливі дипломатичні місії.
Перехід до Самойловича
У червні 1674 року Дорошенко послав Мазепу до Криму й Османської імперії, дав татарський ескорт, кілька полонених козаків із Лівобережжя, призначених у подарунок ханові та султанським достойникам. Під час подорожі біля річки Інгул Мазепа потрапив до рук запорожців, які могли його вбити; кошовий отаман Іван Сірко впізнав Мазепу й урятував. Коли гетьман Лівобережної України Іван Самойлович довідавшись про це, зажадав у Сірка видати йому Мазепу, Сірко спочатку відмовив, але під тиском московського уряду змушений був відіслати Мазепу до Батурина (липень 1674 року). Досвідом у міжнародних справах, бездоганними манерами Мазепа переконав Самойловича зробити його довіреною особою (було обрано військовим осавулом).
Батуринський дипломат
Починаючи з 1676 року, І. Мазепа практично щороку їздив з дипломатичними місіями до Москви. Він, виконуючи настанови гетьмана, переконував російських урядовців передати слобідські полки під управління Гетьманщини, не підписувати Вічного миру, який узаконював поділ України, ділився міркування про економічні нововведення в автономії, давав поради, як краще організувати оборону Києва від ординців тощо. У ході переговорів у Посольському та Малоросійському приказах батуринський дипломат мав зустрічі з царями, передавав їм дипломатичну пошту від І. Самойловича.
У боротьбі за Київську митрополію
«В останньому акті трагедії Української Церкви сильно завинив Іван Мазепа, будучий гетьман України: його підпис під незаконним обранням на Київського митрополита московського кандидата єпископа Гедеона Четвертинського стоїть між першими…– так підсумував події 1685—1686 роках Іван Огієнко. — Іван Мазепа сильно вислужився Москві, і щоб її задобрити, легко зробив як гетьманський представник незаконні вибори, і тим передав Українську Церкву Москві». Насправді ці твердження не відповідають дійсності.[]
Гетьман Іван Самойлович доручив генеральному осавулу Івану Мазепі як довірнику зайнятися організацією проведення церковного собору в липні 1685 року За настановами з Москви українські духовні особи мали на ньому чітко заявити про відокремлення Київської кафедри від Константинопольського патріархату та обрати митрополитом місцевого архієрея. Незважаючи на такі орієнтири, собор сформулював неочікувані для государів та московських урядовців рішення про розв'язання згаданих церковних проблем лише канонічним способом. Делегати одностайно обрали митрополитом луцького єпископа Гедеона Четвертинського, який як кандидат на цю духовну посаду не сподобався російським зверхникам. І. Мазепа брав активну участь у переговорах з церковної проблематики у Москві, Батурині, Києві, Чернігові. Він, як і гетьман, обстоював українські інтереси в питанні належності Київської митрополії.
Усупереч бажанням І. Мазепи, І. Самойловича, провідних діячів Гетьманщини надати Г. Четвертинському титул екзарха Константинопольського патріарха, Київську митрополію захопили Московський патріархат із допомогою російського уряду шляхом підкупу, маніпуляцій, шантажу, фальсифікацій та силового тиску.
Здобуття гетьманства
Булава гетьмана Лівобережної України до рук Івана Мазепи потрапила 1687 року внаслідок чергової антигетьманської змови генеральної старшини, інспірованої фаворитом тодішньої московської правительки Софії князем Василієм Голіциним; гетьмана Івана Самойловича позбавлено влади та заслано до Сибіру. Невдовзі сам фаворит потрапив в опалу, попрямував слідами Самойловича, втратила владу й Софія. Здавалося, за такого розкладу сил гетьманувати Мазепі залишилися лічені дні; у таких непевних умовах зумів втримати владу, істотно зміцнив власні позиції.
У старшини, що скинула Самойловича, були й інші, досить впливові кандидати — генеральний обозний В. Борковський та полтавський полковник Прокіп Левенець. Перемогла кандидатура Мазепи, оскільки на той час вона була прийнятна окрім старшини, і для царського уряду, адже Мазепа мав впливові зв'язки в московських урядових колах.
Військова рада, яка відбулася 25 липня, мала лише формальне значення. Вжито було всіх заходів, щоб здійснити намічений напередодні план виборів — місце голосування було оточене тісним колом («у шість чоловіка») московського війська. Навколо козаків розставлено стрільців і рейтарів. На Раді присутні були тільки 800 кінних і 1200 піших козаків, тобто зовсім незначна частина козацького війська. Старшина, яка стояла в перших рядах, вигукнула ім'я Мазепи, а коли дехто спробував називати інші ім'я, їх «вмить угамували». Іван Мазепа був обраний на гетьмана України.
Мав тоді 50 років, був людиною з величезним життєвим та політичним досвідом. Обрання Мазепи пов'язане було з підписанням нових «Коломацьких статей» (основа — «Глухівські статті» Дем'яна Многогрішного 1669 року, з деякими додатками на користь Москви). Коломацькі статті були вироблені учасниками зміщення І.Самойловича, претендентами на посади у гетьманському уряді 24 липня за активної участі та тиску В. Голіцина. І. Мазепі не можна дорікати за те, що цей документ значно послаблював позиції Гетьманщини. Переговорний процес щодо вироблення статей старшини вели з В. Голіциним не як рівноправні договірні сторони, а як безурядові претенденти на посаду. Через це останні не могли принципово обстоювати свою точку зору і дуже перечити фаворитові царівни Софії. Саме його договірні тези мали пріоритет. Тому їх краще називати Голіцинські статті.
У них було застережено, що Україна не сміє порушувати вічний мир з Річчю Посполитою і повинна підтримувати добросусідські стосунки з Кримським ханством. Знову заборонено Україні мати дипломатичні стосунки з іншими державами. Окрім залог та воєвод, що були в Києві, Чернігові, Ніжині, Переяславі та Острі, московська залога мала стояти в гетьманській резиденції — Батурині — для постійного контролю над гетьманським урядом. Заборонялося «голосов испущать», що «Малороссийский край гетманского регименту», а тільки казати, що він належить до єдиної держави з Великоросійським краєм. Тому мусить бути вільний перехід з Москви в Україну. Гетьман і старшина повинні дбати про зміцнення зв'язків між двома народами.
Гетьманство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TXk4ek5DOGxSREFsT1RBbFJEQWxRa1lsUkRBbFFrVWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREFsUWtKZk1TNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RKVVF3SlRrd0pVUXdKVUpHSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ1h6RXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Метою Мазепи як гетьмана Війська Запорозького було об'єднання козацьких земель Лівобережжя, Правобережжя, Запоріжжя і, якщо можливо, Слобожанщини й Ханської України в складі єдиної Української держави під гетьманським реґіментом, встановлення міцної автократичної гетьманської влади у становій державі європейського типу зі збереженням традиційної системи козацького устрою.
Ревний заступник православ'я, Мазепа надав кошти на будівництво в усій Гетьманщині низки соборів, споруджених у стилі українського бароко. Загалом за роки його правління зведено понад 200 церков, з них 45 під безпосереднім патронатом володаря булави. Слід зазначити, що цей великий комплекс робіт забезпечувався здебільшого з гетьманської скарбниці. Тобто зібрані від податків кошти гетьман вкладав у розбудову Києво-Печерської лаври, будівництво великого муру довкола неї та інші церковні проєкти. Заходами Івана Мазепи Києво-Могилянський колегіум набув статусу академії (тоді відомої як «Могило-Мазепинська») (завдяки матеріальній підтримці гетьмана було споруджено нові корпуси, збільшено кількість спудеїв до 2 тисяч).
Як і Богдан Хмельницький та Іван Самойлович, Мазепа поставив особу гетьмана на рівень державного володаря, монарха.
Цікаво, що в «Апостолі» 1695 року було зазначено, що видання книги «За Щасливого Владіння ЇХ Царського Присвітлого Величества обох сторон Дніпра Войск Запорожских Гетьмана, Благородного ІВАННА СТЕФАНОВИЧА МАЗЕПИ друком новим відбулося».
У народі до сьогодні побутує знана приказка: «від Богдана до Івана не було Гетьмана». Свою владу ототожнював з могутністю держави; якнайрішучіше допомагав царю в приборканні запорожців (що виборювали право на освоєні території), деяких старшин, які посилали донос за доносом цареві. У зовнішній політиці старався мати добросусідські відносини з Річчю Посполитою, Кримським ханством, Османською імперією. Мав таємні контакти з високопосадовцями цих країн. Боротьба з Московією видавалась на той час безнадійною, тому тривалий час просто продовжував лінію Івана Самойловича, спрямовану на забезпечення максимально можливої автономії.
Спирався головним чином на старшинські роди, що свого часу емігрували з Правобережжя, та найманців. За опозицію мав колишніх прихильників Самойловича (здебільшого усунутих з провідних посад), запорожців та південні полки. Останні, окрім глибинних соціально-орієнтованих причин, мали ще і значні амбіції свого полковника щодо гетьманської булави.
Протягом правління гетьмана в Гетьманщині не відбулося жодного протестного повстання проти володаря булави. Так зване «повстання Петрика» козацька спільнота не підтримала. На його заклик повстати проти старшини, яка «смокче народну кров» і «визволити нашу батьківщину Україну з-під влади Москви», відгукнулися лише кримські татари (замість допомоги вони стали грабувати населення, що завдало безповоротних репутаційних втрат «ватажку»). Про «бунти» 1708 року гетьман доповідав царським урядовцям навмисне, аби залишки гетьманського війська не були відправлені до Смоленщини. Про це пізніше розповіла у ході допитів старшина, яка потрапила у полон після Полтавського бою.
Зовнішня політика
Завдяки дипломатичному хисту зумів налагодити стосунки з царівною Софією, фактичним керівником московського уряду князем Голіциним, з їхнім наступником — царем Петром І, що врятувало Україну від можливих руйнацій після державного перевороту у Московській державі 1689 року.
Усупереч забороні міжнародних дипломатичних зносин, зафіксованої в «Коломацьких статтях» — угоді між Україною та Московською державою, підписаною під час обрання Мазепи гетьманом, мав численні зв'язки з монархічними дворами Європи, зокрема, Веттінів у Речі Посполитій, Ґіраїв у Криму, інших.
З метою оборони південних кордонів побудував фортеці на півдні України, зокрема, Новобогородицьку та Новосергіївську на річці Самара.
Прагнув знайти опору серед козацької старшини Лівобережної України, дбав про забезпечення її представників маєтностями (гетьманські універсали Василеві Борковському, Прокопові Левенцю, Михайлові Миклашевському, Іванові Скоропадському тощо). Захищав інтереси простих козаків, посполитих (зафіксовано універсалами від 1691, 1692, 1693, 1701 років тощо), в яких регулювалися питання оподаткування, відробіток («панщина»). Вихований у принципах меркантилізму, Мазепа різними способами сприяв розвиткові економіки держави, насамперед промислового виробництва, торгівлі.
Господарство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJoTDBGaVlXTjFjeVV5UTE5emRYQndiM05sWkd4NVgySmxiRzl1WjJsdVoxOTBiMTlKZG1GdVgwMWhlbVZ3WVM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFFXSmhZM1Z6SlRKRFgzTjFjSEJ2YzJWa2JIbGZZbVZzYjI1bmFXNW5YM1J2WDBsMllXNWZUV0Y2WlhCaExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Українське господарство в добу Мазепи пережило піднесення. Поширилися торговельні зносини також з Кримським ханством і Чорноморсько-Дунайськими країнами. Зросла і внутрішня торгівля, зокрема торговельний обмін між північчю й півднем Гетьманщини, між Гетьманщиною і Запоріжжям та Слобожанщиною, між Лівобережжям і Правобережжям.
Наприкінці XVII століття дуже розвинулися галузі промисловості, які вимагали спеціального технічного досвіду та устаткування, і більших грошових вкладів.
Відомо 14 Універсалів Мазепи про виділення українській шляхті земель під устаткування рудень, селітряних заводів, ковальських цехів. Зокрема, Універсалом від 9 лютого 1688 року Гетьман Іван Мазепа підтвердив маєтності Межигірського монастиря, серед яких є «рудні», Універсалом від 9 травня 1690 року він дозволив стародубівському полковникові Михайлові Миклашевському побудувати дві рудні. Універсалом Івана Мазепи від 26 березня 1701 року архієпископові чернігівському і новгородському у посесію надано Неданчицьку рудню.
Суспільство
Внутрішня політика гетьмана Мазепи була безпосереднім продовженням політики Самойловича. Провадилася іншими темпами, подекуди іншими методами, сприяла зростові козацької старшини, зміцненню її економічної бази, соціального становища, перетворенню її на зверхній стан Гетьманщини (провідну верству Козацько-Гетьманської держави).
Політика українського уряду щодо козацтва за часів гетьманування Мазепи була цілком ясна і послідовна. Козацтво на Гетьманщині вважалося тоді дуже поважною силою (і як заможна сільська верхівка, і як головний військовий резерв держави). У руках козацтва були чималі площі землеволодіння, важливі господарські угіддя, млини, ґуральні, інші промислові й торговельні заклади, а головне — права і вольності, здобуті «шаблею козацькою» за Богдана Хмельницького.
Розвиток торгівлі та промисловості за часів Мазепи сприяв зростанню міст, зокрема його купецької верстви. У зв'язку з тим відбувалися чималі зміни в соціально-економічному житті міст Гетьманщини.
Селянство в часи Івана Мазепи становило більшість населення України. Попри поширену думку, ніякого масового, взагалі закріпачення селян у часи Мазепи не відбувалося. Селяни, по-перше, ще не втратили юридичні права на землю, і якщо право займанщини вже переставало братися до уваги як право власності, то письмово оформлені документи підтверджували таке право беззастережно. Значно пізніше, через десятиліття, в другій половині XVIII століття такі письмові угоди селян перестали визнавати за юридичні документи, якщо земля, на якій вони жили, була повторно роздана конфідентам верховної влади, по-друге, навіть там, де селяни жили на землі державців, вони повністю зберігали за собою право вільного переходу на нове місце проживання, з правом забрати своє рухоме майно, але досить часто продавали й землю, яку вони обробляли, і яка формально-юридично належала державцям, що ставало причиною багатьох конфліктних ситуацій, як це засвідчують документи тих часів.
Натомість існує лише один документ, універсал Мазепи, вписаний до полтавських актових книг (і з огляду на відсутність оригіналу точна передача змісту його може викликати сумніви), що стосується Полтавщини, де селянам заборонялись селянські переходи, та попри те, що в тисячі інших універсалів Мазепи такого немає, а навпаки, в них досить широко віддзеркалюються вільні переходи селян від одних державців до інших, в українській історіографії традиційно широко використовуються посилання лише на зазначений вище універсал у роботах, які стосуються соціально-економічного становища України за часів Мазепи, що фатально спотворює дійсний правовий статус селянства тих часів.
Матеріальне становище селянства почало помітно погіршуватися за часів Північної війни, коли воно було сильно обтяжене розквартируванням у Гетьманщині багатьох московських полків унаслідок тотальної мілітаризації Московського царства Петром І, годувати голодних московських солдатів та утримувати коней драгунів мало за свій кошт українське населення, сталося це після Полтави, вже за Скоропадського, мляві спроби якого протидіяти цьому були надто анемічними, щоб Московія взяла їх до уваги, хоч до закінчення Північної війни у нього були деякі дипломатичні можливості, щоб послабити та відтермінувати цей тягар, спричинений брутальним порушенням царським урядом автономних прав Гетьманщини.
Розвиток культури
Важливий був вклад гетьмана Мазепи у духовне життя України-Гетьманщини: за його гетьманування воно досягає особливого піднесення, напруження та розквіту, у всіх галузях української культури — в освіті, науці, літературі, мистецтві.
Був великим меценатом культурних починів і будов в Україні. Найбільш вражає в часи Мазепи розвиток образотворчого мистецтва, головно архітектури. У добу Мазепи відроджується Київ як духовий центр України. Мазепинська доба створила свій власний стиль: виявився в образотворчому мистецтві, літературі, цілому культурному житті гетьманської України. Це було українське бароко — близький родич західноєвропейського — глибоко національний стиль, який мав своє найвище завершення в часи Мазепи.
Відносини з Московією
1689 року у результаті палацового перевороту до влади у Москві прийшла партія Наришкіних, яка усунула від керування царівну Софію і надала владні повноваження юному Петру І. Гетьман Мазепа надавав йому активну допомогу в грандіозних походах на османів і татар (див. Азовські походи (1695—1696)), кульмінацією яких стало здобуття 1696 року Азова — ключової османської фортеці на Азовському морі. Правитель Гетьманщини постійно давав молодому монархові поради у справах Речі Посполитої, Криму, Швеції: проте при цьому між ними не було тісної особистої дружби. Стосунки обох діячів не виходили за традиційні рамки співпраці сюзерена із васалом. Проте козацькі полковники із сарказмом зауважували, що «цар скоріше не повірить ангелові, ніж Мазепі», московські урядники заявляли, що «ніколи ще не було гетьмана кориснішого і вигіднішого для царя, як Іван Степанович Мазепа». Немає сумніву, що Мазепа був відомою постаттю далеко поза межами України.
У Москві високо цінили особу гетьмана Мазепи. За свої успіхи й заслуги у Північній війні гетьман, як другий із черги, був нагороджений у Москві в 1700 року тодішнім найвищим орденом святого Андрея, а 1703 року отримав від Августа II теж найвище тодішнє польське відзначення — орден «Білого Орла». А у 1707 році гетьману Мазепі цісарем Йосифом І надано титул «Князя Святої Римської Імперії». Згідно з австрійським архівом зберігся лист Мазепи до цісаря Йосифа I, що находиться в «Райхсадельсамт» Австрійського Державного Архіву у Відні. У цьому, по-німецькому написаному листі до цісаря, Мазепа згадує на вступі про свої заслуги у війнах проти турків, зокрема про участь по стороні «Святої Ліги», яку то в 1684 року був зорганізував його батько Леопольд I, проти Оттоманської Порти. Дальше, Мазепа пише про своє становище та владу яку він виконує як гетьман України, посилаючись на факт, що «Його Цісарський Маєстат», зволивши надати княжий титул Меншикову, не відмовить у проханні також його наділити княжим титулом. Згідно з урядовими замітками на останній сторінці Мазепиного листа, за вказівкою цісаря та за підписом князя Шенборна, 1 вересня 1707 року Мазепі надано титул «Князя священної Римської Імперії»
Завдяки довірливим стосункам із царем Мазепа зміг скористатися великим козацьким повстанням, що вибухнуло на підлеглому полякам |Правобережжі в 1702 року Після того як цей район знову було заселено, шляхта Речі Посполитої спробувала вигнати звідти козаків. Джерела підтверджують, що І. Мазепа фінансував правобережне козацтво, його ватажків, забезпечував їх зброєю, саме він організував на Правобережжі повстання, аби зайняти цю українську територію. Незабаром перед повстанцями впали такі твердині Речі Посполитої, як Немирів, Бердичів та Біла Церква (див. Облога Білої Церкви (1702)). З утечею на захід шляхти Речі Посполитої, схоже, було на те, що розгортається щось на зразок зменшеного варіанту 1648 року (див. Хмельниччина). Однак 1702 року полякам удалося відвоювати значну частину втрачених земель і взяти С. Палія в облогу в його «столиці» Фастові. Саме в цей час у Річ Посполиту вдерся найбільший ворог Петра І — король Швеції Карл XII. Скориставшись замішанням, Мазепа переконав царя дозволити йому зайняти Правобережжя. Знову обидві частини Наддніпрянської України були об'єднані. На вимогу царя та урядовців Речі Посполитої І. Мазепа арештував С. Палія, з яким у нього у той момент теж не склалися стосунки (полковник зловживав алкоголем і не підкорявся наказам володаря булави).
21 квітня 1708 року Василь Кочубей і Іван Іскра подали Петру донос з 25 статей на Мазепу, але цар не повірив і наказав стратити донощиків.
У Москві Мазепа мав власний дім поблизу Малоросійської колегії, архітектором якого, можливо, був Іван Зарудний.
Справа Кочубея й Іскри
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc1TDFWdWFYWmxjbk5oYkY5TllYcGxjR0V1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZWdWFYWmxjbk5oYkY5TllYcGxjR0V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
- 1 стаття. 1706 року, в Мінську гетьман говорив на самоті, що княгиня Дольська, родичка Станіслава Лещинського, запевняла його, що король Станіслав бажає дати запорозькому війську бажану волю.
- 2 стаття. Того ж року Мазепа погано говорив про литовського гетьмана Огінського, союзника московського государя.
- 3 стаття. Почувши, що король Август покинув Польщу і поїхав у Саксонію до шведського короля, Мазепа радів з цього приводу.
- 4 стаття. 1707 року почувши, що коло Пропойська розбите царське військо, гетьман, спитав у Кочубея пошепки чи правдива ця новина.
- 5 стаття. Того ж року в Батурині, за обідом, Мазепа сказав що дістав новину про поразку царського війська, і потім дуже сміявся з цього. Потім пив за здоров'я княгині Дольської.
- 6 стаття. Потім через тиждень Мазепа говорив Кочубею: «Я просив у царя війська для захисту Києва й України, він відмовив, і нам доведеться шукати дружби в короля Станіслава».
- 7 стаття. 17 травня того ж року я просив дозволу віддати свою доньку за сина Чуйкевича, але Мазепа порадив мені віддати її за польського шляхтича, бо скоро з ляхами побратаємося.
- 8 стаття. 28 травня сербський єпископ Рувим говорив, що гетьман журився і жалівся йому, що государ Україну обтяжує.
- 9 стаття. 29 травня гетьман за обідом говорив: «Москва хоче взяти в тяжку неволю всю Україну».
- 10 стаття. Гетьман запрошував до себе єзуїта ксьондза Зеленського. Як відомо, цей єзуїт завжди говорив не боятися шведів і підтримувати їх. Чого б то Мазепі його запрошувати, якби він не мав злих намірів?
- 11 стаття. Полтавський писар Олександр Чуйкевич говорив, що він заходив до гетьмана, але двері були зачинені й гетьманський слуга сказав: «Гетьман з полковниками читає гадяцький договір гетьмана Виговського з поляками».
- 12 стаття. В грудні 1707 року приїжджав в Батурин шведський канцелярист Кікін і Мазепа зібрав 300 озброєних компанійців захищати його.
- 13 стаття. На Різдво 1708 року приїжджав до гетьмана вищезгаданий Зеленський і гетьманський писар Пилип Орлик проводив його до гетьманського хутора під Бахмачем.
- 14 стаття. Мазепа говорив, що якщо хтось з полковників не піде разом з ним, то того він ув'язнить в тюрмі без милосердя.
- 15 стаття. Мазепа часто посилає козаків Кондаченка і Биєвського з усними дорученнями до хана й аккерманських татар.
- 16 стаття. Одного разу, коли Мазепа підгуляв, то почав вихваляти зрадників Виговського і Брюховецького: «Вони хотіли б вибитися з неволі, та злі люди їх до того не допустили, і ми хотіли б далі дбати про свою непорушність і волю, та ще способів до того не маємо…».
- 17 стаття. Одного разу гетьман говорив полковникам: «Ви думаєте, що я хочу віддати гетьманство Войнаровському; я сього не бажаю; вільно вам буде вибирати гетьманом кого схочете. Коли між вами є той, хто міг би свою батьківщину захищати, я тому уступлю; коли ж бажаєте залишити на мені цей тягар, то слухайте мене. Доведеться нам, умовившись і постановивши свій намір, братися за шаблі.»
- 18 стаття. Мазепа тримає при собі слуг-поляків і посилає їх без царського на те указу.
- 19 стаття. Государ наказував дивитись щоб люди не переселялися з Лівобережжя на Правий берег, але Мазепа нічим їм не перешкоджає.
- 20 стаття. На Коломацькій раді постановлено, щоб українці наближалися до великорусів, а гетьман того не допускає і Україна щораз віддаляється і чужіє.
- 21 стаття. Усі міста українські не укріплені й сам Батурин 20 літ стоїть без поправки. Люди кажуть, що так робиться в тій цілі, щоб міста не могли захищатися.
- 22 стаття. Коли до гетьмана прийшла звістка, що запорожці з Петриком піднялися з татарами проти великорусів, Мазепа сказав: «Нехай би ці ледарі робили те, що мають робити».
- 23 стаття. Одна близька до Мазепи особа говорила про татар: «Ці люди нам скоро знадобляться».
- 24 стаття. Гетьман говорив львівському міщанинові Русиновичу: «Щоби тільки Бог дав мені сили і здоров'я, котре ослабло, я прихильний полякам. Бачу, що цар образив Польщу, але й Україну від сильно обтяжив».
- 25 стаття. Гетьман самовільно орудує військовою скарбницею, роздає землю своїм прихильникам. Наприклад, помер полковник Солонина, то Мазепа віддав його села генеральному обозному Дуніну-Борковському, не залишивши нічого нащадкам полковника Солонини.
Північна війна
На початку XVIII століття у стосунках із царем з'являється напруженість. 1700 року вибухнула Велика Північна війна. У виснажливій боротьбі за володіння узбережжям Балтійського моря головними супротивниками виступали московитський цар і 18-річний король Швеції Карл XII — обдарований полководець, але кепський політик. Зазнавши ряду катастрофічних поразок на початку війни, Петро І (палкий прихильник західних звичаїв) вирішив модернізувати армію, управління, суспільство взагалі. Значно зміцнювалася централізована влада, пильніше контролювалися всі ділянки життя, скасовувалися також «застарілі звичаї». В межах цієї політики під загрозу потрапляла гарантована 1654 року традиційна автономія Гетьманщини.
Під час війни цар висунув перед українцями нечувані раніше вимоги (замість захисту своєї землі від безпосередніх ворогів — поляків, татар, османів, вони були змушені битися зі шведськими арміями у далекій Лівонії, Литві, Центральній Польщі). Регулярно українські полки поверталися з півночі, зазнавши втрат, що сягали 50, 60, 70 % складу. Намагаючись узгодити дії своїх військ, Петро І поставив на чолі козацьких полків московитських і німецьких командирів, моральний дух козаків занепав. Чужоземні офіцери ставилися з презирством до козацького війська (вважали гіршим, часто використовували просто як гарматне м'ясо). Коли поповзли чутки про наміри царя реорганізувати козаків, старшина, положення якої було пов'язане з військовими посадами, занепокоїлася.
Війна викликала ремствування серед українських селян, міщан: скаржилися, що в їхніх містах, селах розмістилися московитські війська, які завдавали утисків місцевому населенню. «Звідусіль, — писав цареві Мазепа, — я отримую скарги на свавілля московитських військ». Гетьман став відчувати загрозу, коли пішли поголоси про наміри царя замінити його чужоземним генералом чи московитським вельможею.
Головними причинами виходу з-під московського протекторату Іван Мазепа називав неспроможність Московщини забезпечити військовий захист українських територій, порушення української адміністративної автономії та владної вертикалі в Гетьманщині, плани щодо реорганізації її соціального та політико-адміністративного устрою і примусового переселення українців на інші землі.
Союз із Королівством Швеція
Ще на початку 1707 року відбулася подія, яка згодом вивела з рівноваги гетьмана та його оточення. Цар-реформатор 10 лютого підписав іменний указ «Про приєднання Києва та інших черкаських міст до відомства Білгородського розряду». Гетьманські урядовці у 1707 року були поставлені перед фактом наміру створення на базі Гетьманщини Київської губернії, передачі за настирливими зверненнями польських союзників царя Правобережжя України Польщі. Невдоволення цими рішеннями Москви спровокували опозиційні настрої, потаємні зібрання старшин (осінь 1707 року, Києво-Печерська лавра), бажання змістити поступливого царю гетьмана. Похід Карла ХІІ детонував активність старшини. Частина її на чолі з В. Кочубеєм прагнула розв'язати кардинальні проблеми Гетьманщини за допомогою перезавантаження владної команди. Зміна гетьмана на Данила Апостола могла б змусити російських урядовців перед загрозою війни дати задній хід реформаціям і піти на поступки гетьманській верхівці, залишивши все без особливих змін. Донос В. Кочубея та І. Іскри не розв'язав завдань, які ставили перед собою опоненти І. Мазепи: Петру І ніколи було напружуватися і заглиблюватися в їхні аргументи у час, коли шведи вже вирушили у похід і треба було негайно зайнятися справою зустрічі противника. Російське командування, віддаючи І. Мазепі на страту донощиків, водночас виводило з-під управління гетьмана козацькі полки у розташування російських військ. Фактично український правитель місяць за місяцем з наближенням шведів позбавлявся військового потенціалу, з яким було легше б визначатися у тому лихолітті.
У травні 1708 року у Білій Церкві старшини з гетьманом клялися на Євангелії бути заодно у боротьбі за Вітчизну. Про опозиційність верхівки гетьманського уряду засвідчують донесення Францишка Грабі, резидента-представника великого коронного гетьмана Речі Посполитої Адама Сенявського при дворі гетьмана І. Мазепи, до свого патрона.
Реалії жовтня 1708 року були не на користь партії змовників, що прагнули відокремити Україну від Московії: каролінці пішли не на Москву, а на Стародубщину; під управлінням гетьмана залишилося 5 городових козацьких полків, 2 компанійських та 5 сердюцьких полків (разом до 12000 козаків). Більшість факторів вказувало на приреченість повстання проти царя. Але побоювання, що російські урядовці затіяли таємну гру, аби виманити гетьмана та його однодумців у польову штаб-квартиру для арешту, зрештою вплинуло на визначення верхівки Гетьманщини. Вони вирішили іти на зближення зі шведським військом.
25 жовтня гетьман переправляється через Десну за 4–5 кілометрів від Коропа, біля села Оболоння. Разом з ним були його однодумці й наближені: генеральний обозний Іван Ломиковський, генеральний суддя Василь Чуйкевич, генеральний писар Пилип Орлик, генеральні осавули Михайло Гамалія та Дмитро Максимович, генеральний бунчужний Федір Мирович, генеральний хорунжий Іван Сулима, миргородський полковник Данило Апостол, прилуцький — Дмитро Горленко, лубенський — Дмитро Зеленський, чигиринський — Костянтин Мокієвський, корсунський — Андрій Кандиба, компанійські полковники Юрій Кожуховський, Андріяш Малама, Гнат Галаган, сердюцький — Яків Покотило, писарі Яків Гречаний, Михайло Ломиковський, Самійло Величко, Іван Максимович, небіж Андрій Войнаровський, канцелярист Антонович та інші знатні товариші.
Із собою на другий берег Десни І. Мазепа взяв лише до 1500 старшин, компанійців і козаків (інших залишив у Батурині).
30 жовтня 1708 року І. Мазепа писав у листі І. Скоропадському з Дігтярівки, що у Гірках Карл ХІІ «нас утвердив і упевняв своїм ніколи не змінним королівським словом і даною на письмі асекурацією». Це спростовує думку російського історика В. Куликової про те, «ніхто не згадує про будь-які домовленості, підписані під час цих зустрічей, з чого можна зробити висновок про їх укладення раніше».
Оригінали союзницької угоди не збереглися. До нас дійшли лише копії договірних статей 1710—1711 років, а також рукопис П. Орлика «Вивід прав України», знайдений істориком Ільком Борщаком і опублікований у 1925 році у Львові. У ньому також вміщено текст угоди між Україною і Карлом ХІІ:
1. Й. К. В. зобов'язується обороняти Україну і прилучені до країни козаків землі й негайно вислати туди задля цього помічні війська, коли вимагатиме того потреба і коли помочі цієї проситимуть князь і Стани. Війська ці, вступаючи в країну, будуть під командою шведських генералів, але під час операцій на Україні Й. В. довірить керування ними князеві та його наступникам і це триватиме доти, доки Україна потребуватиме того війська, котрому Й. К. В. видаватиме платню, а козаки постачатимуть хліб і харчі. 2. Все, що завоюється з бувшої території Московщини, належатиме на підставі воєнного права тому, хто цим заволодіє, але все те, що — як виявиться, належало колись українському народові, передається й задержиться при українськім князівстві.
3. Князь і Стани України, згідно з правом, яким досі користувалися, будуть заховані і вдержані на всім просторі князівства і частин, прилучених до нього.
4. Іван Мазепа, законний князь України, жодним способом не може бути нарушений у володінні цим князівством; по його смерти, яка — треба сподіватися — не наступить ще довго, Стани України заховають всі вольності згідно з своїми правами та стародавніми законами.
5. Нічого не зміниться в тому, що досі зазначено, щодо герба й титулу князя України. Й. К. В. не могтиме ніколи присвоїти цей титул і герб.
6. Для більшого забезпечення як цього договору, так і самої України, князь і Стани передадуть Й. К. В. на весь час, поки тягтиметься ця війна, а з нею й небезпека, деякі з своїх городів, а саме: Стародуб, Мглин, Батурин, Полтаву, Гадяч.
За всіма ознаками, це є справжній документ, який був вироблений 29–30 жовтня 1708 року в Гірках.
Петро І вирішив жорстоко покарати мазепинців. До Батурина, гарнізон якого складався 1 листопада з 7–8 тисяч військовиків (чотири сердюцькі й три городові полки, Батуринська, Коропська та Воронізькі сотні — кожна по 500—700 гармашів, пушкарів, козаків), було стягнуто 14 полків корпусу О. Меншикова, дивізія Р. Боура, два полки І. Анненкова, 5000 стрільців київського воєводи Д. Голіцина.
2 листопада 1708 року Батурин був взятий вночі завдяки тому, що московські стрільці, які постійно були при гетьманах І. Самойловичу, І. Мазепі, добре знали всю підземну інфраструктуру Батуринської фортеці. Вони проникли таємними лазами до міста та забезпечили відкриття вхідних воріт веж. Практично усі оборонці були винищені. Лише 1000 захисникам вдалося врятуватися.
Поширений міф про те, що ніхто далі не підтримав мазепинців, не відповідає дійсності.
У квітні 1709 р. до мазепинців прийшло близько 7600 запорожців (за підрахунками Д. Яворницького, у кошового К. Гордієнка було 38 куренів по 300, 200, 150 козаків, що в середньому й становить таку кількість). Барділі вказує, що до мазепинців приєдналося 8000 запорожців.
Шведський перебіжчик Леон Івашкеєвич свідчив 17 червня 1709 року на допиті, що «в Жуках стоит Мазепа, а при нем войско, которое вчерашнего дня выходило, конницы тысячи с 4, пехоты 8 полков, а при них 2 пушки». Маємо при цьому достовірне джерело про загальний склад оборонців Гетьманщини.
Англійський посол у Москві Чарльз Вітворт 4 травня 1709 року написав донесення в Лондон: «Підполковник та інші офіцери, захоплені в полон у цій битві, показали, що король шведський так само займає квартиру в Будищах, війська ж свої розташував так, щоб блокувати російський загін, який стоїть у Полтаві. Козаків, які перейшли на бік короля шведського, вони налічують до 15.000».
Для підрахунку кількості учасників повстання мазепинців важлива й статистика втрат учасників боротьби за волю України протягом кампанії кінця 1708—1709 років У Батурині загинуло їх до 12–14 тисяч, у Переволочні — 3 тисячі. Також російськими військами були спалені (переважно з козаками та жителями) Маячка, Нехворощ, Келеберда, Старий Кодак, Новий Кодак, Старі Санжари і Нові Санжари. Практично щотижня протягом січня–червня 1709 року гинули в бойових сутичках по 200—300 запорожців, козаків. Якщо скласти втрати повсталих і кількість їх в Полтавському бою (11000 — за донесенням Ч. Вітворта), то вийде, що гетьмана І. Мазепу підтримало своїм життям, активною участю до 35 000—40 000 українців.
Сучасні дослідження спростовують міф про те, що з маріонетковим гетьманом І. Скоропадським, якого «обрав» цар, у Полтавському бою було 10000 козаків: насправді Петро І в цю «українську армію» додав московські полки, донців, калмиків, які становили 80 % її складу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk0TDB0aGNteGZXRWxKWDJGdVpGOUpkbUZ1WDAxaGVtVndZVjloWm5SbGNsOVVhR1ZmVUc5c2RHRjJZVjlDWVhSMGJHVmZZbmxmUjNWemRHRm1YME5sWkdWeWMzUnlKVU16SlVJMmJTNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RTMkZ5YkY5WVNVbGZZVzVrWDBsMllXNWZUV0Y2WlhCaFgyRm1kR1Z5WDFSb1pWOVFiMngwWVhaaFgwSmhkSFJzWlY5aWVWOUhkWE4wWVdaZlEyVmtaWEp6ZEhJbFF6TWxRalp0TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Упродовж осені, зими, весни 1708—1709 років військові сили суперників маневрували, прагнучи знайти для себе стратегічно вигідні позиції та заручитися підтримкою українського населення. Нарешті 27 червня 1709 року відбулася Полтавська битва. Переможцем у ній вийшло Московське царство, у результаті чого провалилися плани Шведської імперії підпорядкувати собі Північну Європу; Московія забезпечила собі контроль над узбережжям Балтійського моря, почала перетворюватися на могутню європейську державу.
Творчість
Іван Мазепа був людиною емоційної, пристрасної вдачі. Він мав ряд талантів та достоїнств: грав на бандурі, захоплювався мистецтвом, колекціонував зброю. Широко відомі поетичні спроби гетьмана, зокрема його «Дума», пісня про чайку-небогу, псалми і ряд інших поезій. Шедевром інтимного епістолярію є листи гетьмана до Мотрі — дочки Генерального судді Василя Кочубея.
Славнозвісна «Дума» гетьмана Мазепи «Всі покою щиро прагнуть…» є дуже важливою пам'яткою української національно-політичної думки XVII—XVIII сторіччя. У своєму вірші, Мазепа майстерно зобразив всю величність своєї політичної ідеології. Більш того, вірш «Дума» є цінним документальним зображенням становища України кінця XVII століття.
Смерть
Втікаючи після поразки від переслідування московської кінноти, Мазепа і Карл XII знайшли притулок у Молдовському князівстві, що належало Османській імперії. Тут, біля міста Бендери у селі Варниця, 21 або 22 вересня 1709 року Іван Мазепа помер і був похований. Згодом перепохований у Галаці (нині Румунія). Через два роки османські мародери зруйнували могилу. Згодом козаки перепоховали тіло гетьмана.
Анафема Російської Православної Церкви
Петро І виграв не лише Полтавську битву, він виграв інформаційну війну проти українського гетьмана Івана Мазепи. Образ невдячного зрадника, створений ще за правління Петра, згодом підтримувала великоросійська офіційна ідеологія. За іронією долі І. Мазепі, котрий усе своє життя зберігав відданість православній церкві і став чи не найбільшим меценатом та фундатором православних храмів на теренах України, понад два століття в усіх церквах Російської імперії щорічно в першу неділю великого посту проголошували анафему. Полярно різні оцінки Мазепі давали автори дореволюційної літератури. Радянська держава продовжила традицію таврування постаті українського гетьмана, ім'я якого згадувалося виключно в лайливому контексті.
За розпорядженням царя Російська православна церква оголосила анафему Іванові Мазепі. Пряма цитата:
Новый изменник, нарицаемый Ивашка Мазепа, бывший гетман украинский, или паче — антихристов предтеча, лютый волк, овчею покрытый кожею, и потаенный вор, сосуд змеин, внешне златом блестящий, честию и благолепием красящийся, внутри же всякой нечистоты, коварства, злобы диавольской, хитрости, неправды, вражды, ненависти, мучительства, кровопролития и убийства исполненный. Ехиднино порождение, как змей вселукавый, яд своего злого умышления на православное государство изблева в 1708 г. в месяце декабре… Как второй Иуда-предатель, отвержися Христа Господа и благочинной державы…
Досі Російська православна церква та Українська православна церква Московського патріархату анафему не зняли.
Наприкінці 2018 року Вселенський Патріарх оголосив, що анафема на Івана Мазепу була накладена з політичних причин і тому була недійсною ще з початку накладання. КПЦ наполягає на тому, що гетьман помер як вірянин Вселенського патріархату: «В еміграції в м. Бендери Іван Мазепа вільно сповідався у православних священиків Вселенського патріархату. Саме вони напутствували його на смертному одрі і відпустили від гріхів, а потім і відспівували. Його тіло було покладене в православній церкві містечка Варниці, яка перебувала в юрисдикції Вселенського патріархату, а згодом його перепоховали в місті Галац на Дунаї, де в центральному соборі Свято-Георгіївського монастиря місцевий митрополит відслужив заупокійну службу за спочилим гетьманом. Цей митрополит був ієрархом Вселенського патріархату. Отже, можемо говорити, що Іван Мазепа помер як вірний Матері-Церкви Вселенського патріархату!»
Утім, частина православного духівництва, зокрема архімандрит Віктор (Бедь) від УПЦ МП, вважає цю анафему вже недійсною. У Михайлівському монастирі (УПЦ-КП) моляться за упокій його душі. 10 липня 1918 року у Софійському соборі єпископ Назарій з дозволу митрополита Київського і Галицького Антонія відслужив панахиду за гетьманом Іваном Мазепою. Під час панахиди за пропозицією Валентина Отамановського було вирішено перенести прах Мазепи, Петра Калнишевського, Павла Полуботка до Святої Софії, поховати поряд з гробницею Ярослава I Мудрого[].
Невизнання анафеми Вселенським Православ'ям
У вересні 2018 року Вселенський патріархат після початку Надання автокефалії Українській православній церкві повідомив, що ніколи не визнавав неканонічної анафеми, яка була накладена на українського гетьмана Івана Мазепу Російською православною церквою.
Культурна спадщина
Ставлення до гетьмана в історіографії
Рішення Мазепи відмовитись від союзницьких стосунків з Московією досі розглядається значною частиною російських істориків (як і раніше офіційною історіографією Російської імперії та СРСР) як зрада і порушення Переяславської угоди.
За часів перебудови 1986—1991 років у СРСР уперше були дозволені публікації з іншим трактуванням дій гетьмана. Після проголошення незалежності Україною 1991 року ставлення до Мазепи в офіційних історичних дослідженнях й підручниках значно покращилося. На відміну від російської історіографії сучасна українська (переважно правобережна, рівно як і його, свого часу, рідня) взагалі часто вважає його національним героєм України
Меценатство
- Києво-Печерська лавра:
- Троїцька Надбрамна церква (1106—1108; перебудови XVII—XX століть) відновлена коштом Мазепи
- Успенський собор (1073—1089; перебудова XVII—XVIII століть) відновлений коштом Мазепи (1690) + подарунки.
- Церква Всіх святих над Економічною брамою (1696—1698) побудована коштом Мазепи
- Кам'яний мур (1696—1701) будувався коштом Мазепи: південно-західна башта (башта Івана Кущника, від назви церкви, яку там хотіли відкрити на честь патрона Івана Самойловича; побудована 1696 року); південна (Часова чи Годинникова, бо в ній до 1818 року був годинник); північна (Малярна, бо там містилася малярна майстерня); східна (Онуфрієвська — від церкви святого Онуфрія, або Палатна, бо тут містилися палати Івана Мазепи) (1698—1701)
- Церква Різдва Богородиці (1696)
- Микільська лікарняна церква (кінець 1690-х)
- Трапезна Покрови Богородиці (кінець 1690-х, знищена більшовиками у 1960-их)
- Вознесенська церква (1701—1705)
- Свято-Троїцький собор Кирилівського монастиря (1695)
- Військовий Микільський собор (1690—1696)
- Богоявленський собор (1693)
- Софійський собор у Києві (1697—1700)
- Дзвіниця, дзвін і мури Софіївського монастиря у Києві (1699—1707)
- Дзвіниця Пустинно-Миколаївського монастиря (друга половина 1690-х)
- Собор Живоначальної Трійці в Батурині (1692)
- Церква Святого Миколи в Батурині
- Воскресенська церква в Батурині
- Церква Покрови Богородиці в Батурині
- Собор Вознесіння Господнього Бахмацького монастиря
- Успенська церква Глухівського монастиря (1692)
- Трапезна та дзвіниця Глухівського монастиря
- Успенська мурована трапезна церква Густинського монастиря
- Мала трапезна церква Густинського монастиря
- Покровська церква в селі Дігтярівці Новгород-Сіверського району Чернігівської області (1708—1709 або 1710)
- Церква Пресвятої Богородиці Домницького Різдвяно-Богородицького монастиря (1696)
- Церква Петра і Павла в селі Іванівському (початок 1700-их)
- Церква Покрови Пресвятої Богородиці на Січі (1693)
- Дерев'яний храм Святого Іоанна Предтечі Кам'янського Успенського монастиря
- Церква Покрови Пресвятої Богородиці Батуринського Крупицького монастиря (початок 1700-их)
- Храм Преображення Господня Лубенського Мгарського монастиря
- Трапезна церква Лубенського Мгарського монастиря
- Дерев'яний храм в ім'я Воскресіння Христового в Любечі
- Мурована Воскресенська церква в Любечі
- Собор Святого Миколая Макошинського Миколаївського монастиря
- Церква в селі Мохнатин (1692) іконостас із гербом Мазепи,
- Церква Пресвятої Богородиці в Новобогородицьку (1688)
- Вознесенський собор у Переяславі (1700)
- Дерев'яна церква в с. Прачі
- Дерев'яна церква Святого Іоанна Хрестителя
- Троїцький собор Троїцько-Іллінського монастиря в Чернігові (1679—1695)
- Церква Святого Івана Євангеліста з вівтарем у Чернігові
- П'ятницька церква в Чернігові
- Церква Іоанна Предтечі в Чернігові
- Трапезна з двобанним храмом Всіх Святих в Чернігові
- Микільська церква у Білій Церкві (1706)
- Братський Богоявленський монастир
- Михайлівський Золотоверхий монастир у Києві
- Корпус Києво-Могилянської академії (1703)
- Чернігівський колегіум (1701—1702)
- Хрестовоздвиженський собор Полтавського Хрестовоздвиженського монастиря (1689—1709)
Мазепа в літературі та мистецтві
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WWk5aU9TOUZkV2NsUXpNbFFUaHVaVjlFWld4aFkzSnZhWGhmYldGNlpYQndZUzVxY0djdk1qVXdjSGd0UlhWbkpVTXpKVUU0Ym1WZlJHVnNZV055YjJsNFgyMWhlbVZ3Y0dFdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0TDAxaGVtVndZVjlqY205emMyVnpYMFJ1YVhCeWJ5NXFjR1ZuTHpJMU1IQjRMVTFoZW1Wd1lWOWpjbTl6YzJWelgwUnVhWEJ5Ynk1cWNHVm4uanBlZw==.jpeg)
Корнило Устиянович, 1883
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUwTDAxaGVtVndjR0ZmWW5seWIyNWZjRzl6ZEdWeUxtcHdaeTh5TlRCd2VDMU5ZWHBsY0hCaFgySjVjbTl1WDNCdmMzUmxjaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk16TDAxdmJtVjBZVjl0WVhwbGNHRXVhbkJuTHpJNU9YQjRMVTF2Ym1WMFlWOXRZWHBsY0dFdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl5THpFd1gyaHllWFp1YVdGZk1UazVNbDltY205dWRDNXFjR2N2TXpBd2NIZ3RNVEJmYUhKNWRtNXBZVjh4T1RreVgyWnliMjUwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemswTHpFd0xVaHllWFp1YVdFdE1qQXdOUzFtY205dWRDNXFjR2N2TWprNWNIZ3RNVEF0U0hKNWRtNXBZUzB5TURBMUxXWnliMjUwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEyTHpFd0xVaHllWFp1YVdFdE1qQXlNQzV3Ym1jdk1qazVjSGd0TVRBdFNISjVkbTVwWVMweU1ESXdMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Гетьман Іван Мазепа — найвідоміший в Європі та Америці гетьман України. Йому присвячено 186 гравюр, 42 картини, 22 музичні твори, 17 літературних творів, 6 скульптур. Серед найвідоміших творів:
- гравюри Івана Мигури, Івана Щирського, Данила Ґаляховського, Леонтія Тарасевича, ;
- портрети невідомих художників XVII — початку XVIII століття, що зберігаються в музеях України;
- полотна історико-легендарного змісту відомих художників , Юліуша Коссака, Є. Харпентера, ; Теодора Жеріко («Мазепа», 1823), Ежен Делакруа («Мазепа», 1824), Ораса Верне (два полотна: «Мазепа оточений кіньми», 1825 та «Вовки у погоні за Мазепою», 1826), (картини: «Покарання Мазепи», 1827; «Смерть Мазепи», дата невідома), Теодор Шассеріо («Дівчина-козачка над тілом Мазепи», 1851).
- поетичні та прозові твори Джорджа Байрона, Віктора Гюго, Юліуша Словацького, Олександра Пушкіна, Фадея Булгаріна, Асакі Ґеорґе, Бертольта Брехта, Ю.-Б. Залеського;
- музичні інструментальні та оперні твори Петра Сокальського, , Ш. Пурні, , , Петра Чайковський, , Ференца Ліста, , , Сергія Рахманінова;
- образ Мазепи та його справ зберігається в народному фольклорі, зокрема думах, приказках (наприклад, «Від Богдана до Івана — не було гетьмана») тощо, навіть в елементах одягу (мазепинка). В альманасі І.Срезневського «Запорожская старина» (1834) подано текст «народної думи» під назвою «Семен Палій і Мазепа» (де постать Мазепи трактована з офіційних імперських позицій — як «зрадника»), однак дослідники новітнього часу (зокрема Г.Нудьга) вважають цю думу фальсифікатом (створеним, імовірно, самим І.Срезневським)[].
- Джордж Гордон Байрон — Мазепа [ 27 серпня 2011 у Wayback Machine.], поема (1818)
- Олександр Пушкін — Полтава [ 22 червня 2007 у Wayback Machine.], поема (1828—1829)
- Віктор Гюго — , поема (1829)
- Юліуш Словацький — Мазепа, поема (1840)
- Ференц Ліст — Мазепа, симфонічна поема (1851)
- Петро Чайковський — Мазепа, опера (–)
- Майкл Балф. «Сторінкова» кантата ()
- Тарас Шевченко — різні вірші («Чернець», «Іржавець», «Великий льох», «Сон» («Гори мої високії…», 1847) та ін.).
- Степан Руданський — поема «Мазепа».
- Пантелеймон Куліш — вірш «До Мазепи, прочитавши його біографію» (опубл. 1893; написання поезії припадає на своєрідний «антикозацький» період діяльності Куліша, тому постать Івана Мазепи трактовано в ній значною мірою з офіційних імперських позицій).
- Богдан Лепкий — цикл романів (пенталогія) «Мазепа» («Мотря», «Не вбивай», «Батурин», «Полтава», «З-під Полтави до Бендер»).
- Бертольт Брехт — «Балада про Мазепу [ 24 травня 2013 у Wayback Machine.]».
- Кондратій Рилєєв — «Войнарівський»
- Володимир Сосюра — Мазепа [ 8 жовтня 2011 у Wayback Machine.], поема (1928—1959-1960)
- — Молитва за гетьмана Мазепу [ 16 березня 2015 у Wayback Machine.] та інші вірші.
- 1998 року скульптор Геннадій Єршов створив погруддя Мазепи, образ гетьмана — мецената.
- Ігор Павлюк. Голод і любов (Викрадення Європи). Драматизована поема [ 5 квітня 2016 у Wayback Machine.] // , 2006. — С.155-196.
- Рафаел Гругман Заповіт Мазепи, князя Священної Римської імперії, відкрилося в Одесі праправнукові Бонапарта (Завещание Мазепы, князя Священной Римской империи, открывшееся в Одессе праправнуку Бонапарта [ 13 вересня 2021 у Wayback Machine.]) — пригодницький роман, 2021;
Фільми
- «Мазепа» (1909) В. Гончарова (в головній ролі А. Громов),
- «Мазепа» (1913) Д. Сахненка,
- «Мазепа» (1914) В. Гардіна з І. Мазжухіним,
- «Мазепа» (1914) Є. Пухальського, П. Чардиніна.
- у стрічці «Обітниця» (1992) гетьмана грає Ф. Стригун.
- Про нього і сценарій Г. Штоня «Ой горе тій чайці…»,
- документальний фільм режисера Л. Анічкіна «Анатема» (1992)
- «Гетьман Іван Мазепа» режисера К.Крайнього (Київнаукфільм) (1993)
- кінотвір Ю. Іллєнка «Молитва за гетьмана Мазепу» (2002. В головній ролі П. Іллєнко, С. Марченко, Б. Ступка).
- Таємниці великих Українців — Іван Мазепа
У Полтаві з 2003 по 2012 рік проходив всеукраїнський фестиваль «Мазепа-фест». На ньому митці представляють свої літературні, музичні твори, відбуваються зустрічі із діячами культури.
Нагороди
Вшанування пам'яті
Відтворення образу
- Іван Мазепа (сучасний стінопис в Успенській катедрі Києво-Печерського монастиря)
- Портрет Мазепи (у центрі) М. В. Підгорного. Музей Полтавської битви
- Іван Мазепа в «Історії України-Русі» Миколи Аркаса (1912). Репродукція картини роботи Осипа Куриласа (1910)
- Портрет Мазепи з Дніпровського історичного музею. Мистецтвознавець В. Александрович вважає його зображенням Яна Фридерика Сапєги, а історик С. Павленко — Григорія Потьомкіна.
- Верховний військовий вождь запорізьких козаків Іван Мазепа (латинь). Німецька гравюра 1-ї пол. XVIII ст. І. Бернігерот
Населені пункти
- Мазепа (тауншип), США
- Мазепа (Міннесота), США
- Мазепа (Пенсільванія), США
- Мазепа (Південна Дакота), США
- , США
- Мазепа (Альберта), Канада
- Мазепа-Бей, Південно-Африканська Республіка
- Мазепинці, Україна
Вулиці
Детальніше див. Вулиця Івана Мазепи
- Проспект Івана Мазепи (Дніпро)
- Вулиця Івана Мазепи (Київ)
- Вулиця Івана Мазепи (Полтава)
- Вулиця Івана Мазепи (Кременчук)
- Вулиця Івана Мазепи (Черкаси)
- Вулиця Івана Мазепи (Біла Церква)
- Вулиця Івана Мазепи (Житомир)
- Вулиця Гетьмана Мазепи (Львів)
- Вулиця Гетьмана Мазепи (Хмельницький)
- Вулиця Гетьмана Мазепи (Рівне)
- Вулиця Гетьмана Мазепи (Івано-Франківськ).
Вулиця в Києві
У жовтні 2007 року вулицю Січневого повстання у Печерському районі Києва рішенням Київради перейменовано на вулицю Івана Мазепи.
За відповідне рішення проголосували 71 з 96 присутніх депутатів Київради. Проти був лише один.
Рішення було прийняте з метою вшанування пам'яті одного з найвидатніших гетьманів України та враховуючи рішення Київради від 20 листопада 1997 року «Про повернення деяких історичних назв та перейменування на відзнаку 80-річчя пам'ятних подій української революції 1917—1920 років».
На брифінгу перед початком засідання сесії секретар Київради Олесь Довгий підкреслив, що це перейменування є дуже важливим в історичному сенсі, бо Мазепа має безпосереднє відношення до зазначеної вулиці. Зокрема, розміщені тут Вознесенська церква та жіночий монастир зведені за кошти Івана Мазепи, за його ж кошти зведено кам'яний мур Києво-Печерської Лаври та проведено низку будівельних робіт на її території.
Проте на засідання Київради 8 липня 2010 року більшу частину вулиці (від Площі Слави до площі Героїв Великої Вітчизняної війни) перейменували на вулицю Лаврську. Є інформація, що це було зроблено на прохання московського патріарха Кирила. При цьому комісія Київради з питань культури не ухвалювала рішення про таке перейменування.
8 липня 2016 розпочато збір підписів під петицією про повернення імені Івана Мазепи частині вулиці, що пролягає від площі Слави до площі Героїв Великої Вітчизняної війни.
Наукові заклади
Меморіальні дошки
- У Луцьку 2013 року відкрито меморіальну дошку на вулиці, що має ім'я гетьмана Мазепи.
- У Білій Церкві 2016 року встановлено барельєф Івана Мазепи на будинку місцевої «Просвіти» (Ярослава Мудрого, 11). Автор барельєфу різьбяр (Ватутіне). Ініціатор (голова )
Пам'ятники
Перший пам'ятник Івану Мазепі встановили у 1994 році в с. Мазепинці Білоцерківського району Київської області (Україна). Скульптор Е. Горбань. Пам'ятник встановлено на кошти відомого українського мецената Мар'яна Коця.
У 2007 році 3-й Президент України Віктор Ющенко видав указ № 955/2007 від 09.10.2007, яким передбачалося спорудження пам'ятника Іванові Мазепі та його соратникам в Києві, Полтаві та інших населених пунктах України до 300-річчя подій, пов'язаних з воєнно-політичним виступом гетьмана України Івана Мазепи та укладенням українсько-шведського союзу. У частині відкриття монумента в Києві цей указ наразі не реалізовано. Постійна комісія Київради з питань місцевого самоврядування, регіональних та міжнародних зв'язків 18 жовтня 2021 спрямувала офіційний запит до Уряду щодо стану реалізації цього указу в частині спорудження пам'ятника гетьманові Мазепі в місті Києві та стану його фінансування.
- Пам'ятник Івану Мазепі (Мазепинці)
- Пам'ятник Івану Мазепі (Галац)
- Пам'ятник гетьману Мазепі та королю Карлу XII (Дігтярівка)
- Пам'ятник Івану Мазепі (Кергонксон)
- Пам'ятник Івану Мазепі (Перхтольдсдорф)
- Пам'ятник Івану Мазепі (Полтава)
- Пам'ятник Івану Мазепі (Чернігів)
22 липня 2017 року в рамках фестивалю «Гетьманська слава» в смт Коломак був урочисто відкритий пам'ятник Івану Мазепі.
30 листопада 2018 року Владислав Попович від імені ГІ «Почесна Варта» і громади Ніжина в день 300-річчя трагічної загибелі Карла XII встановив пам'ятний камінь у центрі Ніжина, на якому планувалося встановити меморіальну дошку на честь Івана Мазепи, Карла XII і Пилипа Орлика. Проте, того ж дня за розпорядження Ніжинського міського голови цей камінь було забрано з місця встановлення.
- Галерея
- Погруддя у селі Мазепинці, де він народився
- Пам'ятник у Полтаві
- Погруддя у Національному музею-заповіднику української військової звитяги. Автор - Горбань Є.Ю. (1992)
- Барельєф в Музеї історії Полтавської битви. Скульптор О.Оленич, XXI ст., гіпс.
Кораблі
- На честь нього був названий крейсер «Гетьман Іван Мазепа».
- 2 жовтня 2022 року у Стамбулі був спущений на воду корвет «Гетьман Іван Мазепа».
Інше
- Мазепа 1 і Мазепа 2 — мікрорайони міста Галаца, Румунія.
- Національний парк Мазепа (Mazeppa National Park) — національний парк у штаті Квінсленд, Австралія.
- Парк Мазепа — міський парк у місті Мурсвілл Північної Кароліни.
- 6 травня 2020 року указом Президента України ім'я Івана Мазепи присвоєно 54-тій окремій механізованій бригаді Сухопутних військ Збройних Сил України.
Примітки
- SNAC — 2010.
- . www.mazepa.name. Архів оригіналу за 19 квітня 2021. Процитовано 13 лютого 2018.
- Полонська-Василенко, Наталія (1995). Ульяновський, Василь; Головко, Світлана (ред.). Історія України (вид. 3). Київ: Либідь. с. 53. ISBN .
- Доктор історичних наук Юрій Мицик вважає дату народження Івана Мазепи 20 березня 1639 р. неправильною, оскільки небесним патроном гетьмана вважався Іоанн Предтеча (Мицик Ю. «Іван Мазепа». — К., 2007. С. 10–11). Історик Сергій Павленко, вивчивши панегірики, присвячені правителю України, його листи та інші джерела, дійшов висновку: найправдоподібніше такою датою було 29 серпня 1639 р. (день усікновення голови Іоанна Предтечі). Нині цей день припадає на 11 вересня (Павленко С. «До питання про день народження гетьмана Івана Мазепи: 20 березня чи 11 вересня?» // Батуринська старовина. Збірник наукових праць. Вип. 8 (12). Ніжин, 2020. С. 32–40). Дату 20 березня поширив поет і краєзнавець Тимко Падура, який нібито дізнався про неї від свого вчителя. А той, своєю чергою, побачив кілька сумнівних рядків з біографії гетьмана в Кременецькому молитовнику XVIII століття. Іван Мазепа не міг народитися у родовій маєтності Мазепинцях, оскільки шляхтичі жили під охороною Білоцерківського замку, а господарювали на хуторах. У той час територію округи Білоцерківщини винищив набіг ординців.
- Historical Dictionary of Ukraine / Ivan Katchanovski, Zenon E. Kohut, Bohdan Y. Nebesio, Myroslav Yurkevich. — 2nd ed. — Toronto ; Plymouth ; Lanham: The Scarecrow Press, 2013. — 361 p.
- Станіславський В. В. Мазепа Іван Степанович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 421. — .
- Підкова, Ігор; Шуст, Роман, ред. (2002). Мазепа Іван Степанович. Довідник з історії України (вид. 2-ге, доопрац. і допов). Київ: Генеза. с. 285—286.
- Офіційний титул:«Пресветлейшего и державнейшего великого государя его царского величества Войск Запорожских гетман славного чина святого апостола Андрея и Белого Орла кавалер» (Універсали Івана Мазепи. 1687—1709. Інститут української археографії та джерелознавства імені М. С. Грушевського. Центральний державний історичний архів України. — Київ; Львів, НТШ, 2002).
- Хижняк З. І. Мазепа Іван Степанович // Києво-Могилянська академія в іменах XVII—XVIII ст.: Енциклопедичне видання / відп. ред. В. С. Брюховецький, наук. ред., упоряд. З. І. Хижняк. — Київ: Видавничий дім «Києво-Могилянська академія», 2001. — C. 342—345. — 736 c. — .
- Матковський, Ян (1 серпня 2014). Іван Мазепа чи Ян Колодинський?. Волинський монітор. оригіналу за 6 червня 2021.
- . Козацький Народ. Архів оригіналу за 17 квітня 2012. Процитовано 28 червня 2012.
- В. В. Кривошея Степан Мазепа і Білоцерківщина «Гілея»: Збірник наукових праць. — К., 2009. Випуск 25
- В. Сєрчик подає, що також в Єзуїтськім колегіумі в Полоцьку
- Вінтоняк О. Анатема на гетьмана Мазепу [ 29 квітня 2016 у Wayback Machine.] // Український історик. — 1990. — С. 64.
- Таїрова-Яковлева, Тетяна (2007). Мазепа (PDF). Життя чудових людей (рос.). Москва: Молода гвардія. с. 15—16. ISBN .
- Дашкевич, Ярослав (1994). Павло Тетеря. Володарі гетьманської булави: Історичні портрети. Київ: Варта. с. 267.
- Крупницький, Борис (2003). Гетьман Мазепа та його доба. Київ: Україна. с. 22. ISBN .
- Павленко, Сергій (2019). Нова версія про причини фігурування І. Мазепи у судовій справі про зраду О. Загоровською свого чоловіка. Сіверянський літопис (4-5): 237—249. doi:10.5281/zenodo.3546403. ISSN 2518-7430.
- Оглоблин, Олександер (2001). Розділ І. Іван Мазепа до гетьманства. У Винар, Любомир; Гирич, Ігор; Атаманенко, Алла (ред.). Гетьман Іван Мазепа та його доба (вид. 2-е доповнене). Нью-Йорк — Київ — Львів — Париж — Торонто. ISBN .
- («Historische Remargues», 22.I.1704, Humburg sub dato 27.Xl.1703, Москва, Мацьків, 116)
- Багаліка, Анастасія; Шумило, Сергій (18 серпня 2018). Вчені виявили документальну знахідку, де записане справжнє ім'я дружини гетьмана Івана Мазепи. громадське радіо. оригіналу за 6 червня 2019.
- Огієнко, Іван (1948). Приєднання церкви української до церкви московської в 1686 р. (DjVu). Вінніпеґ: Наша культура. с. 67.
- Павленко, Сергій (27 грудня 2019). Участь генерального осавула Івана Мазепи у виборах митрополита 1685 р. та перепідпорядкуванні Київської митрополії. Сіверянський літопис (6): 129—160. doi:10.5281/zenodo.3593610. ISSN 2518-7430.
- Оглоблин, Олександер (2001). Розділ ІI. Іван Мазепа — гетьман України. У Винар, Любомир; Гирич, Ігор; Атаманенко, Алла (ред.). Гетьман Іван Мазепа та його доба (вид. 2-е доповнене). Нью-Йорк — Київ — Львів — Париж — Торонто. ISBN .
- Ворона, П. (2009). Від Богдана до Івана…. Рідний край. № 1. с. 42—45. ISSN 2075-1222.
- Також ймовірно що річ про Івана Самойловича
- Кащенко, Адріан (1992). Оповідання четверте (роки 1681—1709) боротьба за права й вольності Війська Запорозького. Оповідання про славне Військо Запорозьке низове. Київ: Веселка. ISBN .
- Кривошея, Володимир (2004). Генеалогія українського козацтва. Нариси історії козацьких полків (вид. 2-ге). Київ: Стилос.
- Мацьків, Теодор (1995). Розділ четвертий. Мазепа в австрійських джерелах. Гетьман Іван Мазепа в західноєвропейських джерелах (вид. друге, доповнене). Київ — Полтава.
- Кучерук, Олександр (1990/1991). Головний архітектор Москви. Пам'ятки України (4/1): 44—57. ISSN 0131-2685.
- Тарапон О. Мазепа Іван // Енциклопедичний словник символів культури України / За заг. ред. В. П. Коцура, О. І. Потапенка, В. В. Куйбіди. — 5-е вид. — Корсунь-Шевченківський: ФОП Гавришенко В. М., 2015. — С. 466. — 912 с.
- Олегович, Сергій (2002). Організація імпічменту Мазепи 1707 року. Сіверянський літопис (6): 22—31. ISSN 2518-7430.
- Смолій, Валерій. Іван Мазепа. Міська спеціалізована молодіжна бібліотека. оригіналу за 18 жовтня 2017. Процитовано 25 січня 2018.
- Оглоблин, Олександер (2001). «Дума» Гетьмана Івана Мазепи. У Винар, Любомир; Гирич, Ігор; Атаманенко, Алла (ред.). Гетьман Іван Мазепа та його доба (вид. 2-е доповнене). Нью-Йорк — Київ — Львів — Париж — Торонто. ISBN .
- Тарапон О. Мазепа Іван // Енциклопедичний словник символів культури України / За заг. ред. В. П. Коцура, О. І. Потапенка, В. В. Куйбіди. — 5-е вид. — Корсунь-Шевченківський: ФОП Гавришенко В. М., 2015. — С. 468. — 912 с.
- Русская православная церковь. Официальный сайт Московского патриархата. оригіналу за 26 січня 2021. Процитовано 17 травня 2022.
- Філарет пояснив, чому Вселенський патріархат згадав про анафему Мазепі. Укрінформ. 21 вересня 2018. оригіналу за 14 жовтня 2018.
- Джума, Наталя (18 вересня 2018). "Мазепа помер як вірний Матері-Церкви Вселенського патріархату!" - архієпископ Тельміський Іов (Геча). Цензор.НЕТ. оригіналу за 25 квітня 2019.
- В УПЦ МП нагадали, що анафема на гетьмана Івана Мазепу недійсна. Korrespondent.net. 22 березня 2013. оригіналу за 2 жовтня 2013. Процитовано 20 березня 2017.
- Архімандрит УПЦ МП доводить відсутність анафеми на Мазепу. Обозреватель. 22 березня 2013.
- . Інститут історії України НАН України. Архів оригіналу за 29 червня 2016.
- Вселенський патріархат вважає анафему Мазепи неканонічною. Лівий берег. 17 вересня 2018. оригіналу за 18 вересня 2018.
- Пиріг, Володимир (17 вересня 2018). Вселенський патріархат вважає російську анафему на Мазепу неканонічною. Zaxid.net. оригіналу за 18 вересня 2018.
- Станіславський, В’ячеслав. Гетьман Іван Мазепа – герой України. www.mazepa.name.
- Антипович, Г. (2007). Згадаймо праведників, які змусили світ шанувати Україну: [до 300-річчя від часу обрання Івана Мазепи Гетьманом України]. Молодь України (57): 8.
- Станіславський, В’ячеслав (2004). (PDF). Слово Просвіти (37): 10. Архів оригіналу (PDF) за 1 листопада 2021.
- Красильникова, Г. (2008). Гетьман Іван Мазепа — зрадник чи народний герой?. Історія України (39): 16—21.
- Сюндюков, Ігор; Тисячна, Надія (17 жовтня 2008). Тетяна ТАЇРОВА-ЯКОВЛЄВА: Гетьман Мазепа — непересічна особистість, яка викликатиме інтерес ще не одне століття. День (187): 6—7.
- Церковні споруди, що були збудовані, реставровані або оздоблені коштом І. Мазепи. www.mazepa.name.
- Архів оригіналу за 12 квітня 2013. Процитовано 25 грудня 2013.
- Цього року "Мазепа-фест" триватиме три дні. УНІАН. 4 вересня 2011. оригіналу за 11 грудня 2011.
- Павленко, Сергій (2009). Дніпропетровський портрет гетьмана І. Мазепи. Сіверянський літопис (укр.) (2-3): 239—243.
- Агеєва, Віра (BBC News Україна). Мазепа - герой чи зрадник: образ гетьмана у Байрона і Пушкіна. BBC News Україна.
- Верьовкін, Олександр. Як та чому перейменовують вулиці у Запоріжжі. Запорозька Січ. оригіналу за 13 січня 2017. Процитовано 12 січня 2017.
- Шокало, Марта (24 жовтня 2007). . BBC. Архів оригіналу за 17 грудня 2007. Процитовано 12 грудня 2008.
- Вулицю Мазепи назвали Лаврською - частину. BBC. 8 липня 2010. оригіналу за 11 липня 2010. Процитовано 09 жовтня 2010.
- . Архів оригіналу за 26 серпня 2016. Процитовано 19 липня 2016.
- Боднарук, Л. Лучани вшанували гетьмана Мазепу / Леся Боднарук // Волинь. — 2013. — 18 трав. — С. 6.
- Виговська, Тетяна (29 серпня 2016). Під час VII Білоцерківського Параду Вишиванок у Білій Церкві відкрили барельєф Мазепи. Час Змін Інформ. оригіналу за 17 січня 2021. Процитовано 18 листопада 2017.
- Пам’ятники на честь Івана Мазепи. www.mazepa.name.
- Указ Президента України від 9 жовтня 2007 року № 955/2007 «Про відзначення 300-річчя подій, пов'язаних з воєнно-політичним виступом гетьмана України Івана Мазепи та укладенням українсько-шведського союзу»
- У Києві на Печерську побудують пам'ятник Івану Мазепі. kyiv24.news. 11 листопада 2021. оригіналу за 11 листопада 2021.
- Київська міська рада № 08/290-83 від 18.10.2021
- В області відкрили пам'ятник Івану Мазепі. Харківська обласна державна адміністрація. 22 липня 2017. оригіналу за 25 липня 2017. Процитовано 25 липня 2017.
- Камінь спотикання або Ментальне п’ятиколонство. Всеукраїнський незалежний медійний простір "Сіверщина". 4 грудня 2018. оригіналу за 26 травня 2020.
- Mazeppa Park. www.mooresvillenc.gov. Процитовано 18 грудня 2023.
- Указ Президента України від 6 травня 2020 року № 168/2020 «Про присвоєння почесних найменувань військовим частинам Сухопутних військ Збройних Сил України»
Джерела
- Вінтоняк О. Анатема на гетьмана Мазепу // Український історик. — 1990. — № 01–04. — С. 64—70.
- Демянюк. І. До питання про оцінку державно-політичної діяльності гетьмана Івана Мазепи [ 31 жовтня 2020 у Wayback Machine.] // Нова педагогічна думка. Науково-методичний журнал. — Рівне, 2009. — № 3. — с. 69—72.
- Іван Мазепа. На терезах вічності // Тематичний бібліографічний покажчик — МСМБ «Молода гвардія», березень 2009 р. [ 18 жовтня 2017 у Wayback Machine.]
- Іван Мазепа: Худож.-док. кн.: Для серед. і ст. шк. віку [ 5 липня 2011 у Wayback Machine.] / Упоряд. і передм. В. О. Шевчука; худож. Л. А. Кацнельсон. — К. : Веселка, 1992. — 132 с.
- Історичні постаті України / Упоряд. О. В. Болдирєв. — Одеса, 1993. [ 19 січня 2020 у Wayback Machine.]
- Історія України в особах: IX—XVIII ст.— К. : Україна, 1993. — 396 с. [ 19 січня 2013 у Wayback Machine.]
- Ковалевська О. Збірник «Мазепа»: реконструкція видавничого проекту 1939—1949 років [ 17 березня 2013 у Wayback Machine.]. — К. : Темпора, 2011. — 176 с.
- Костомаров М. І. Історія України в життєписах визначних її діячів. — Львів, 1918. — 494 с.
- Кресін О. Мазепа [ 17 вересня 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998—2004. — .
- Крупницький Б. Гетьман Мазепа та його доба. — К. : Україна, 2001. — 240 с. — .
- Крупницький Б. Гетьман Мазепа та його доба [ 2 листопада 2010 у Wayback Machine.]. — К. : Україна, 2003. — 240 с.: іл.
- Крупницький Б. Гетьман Пилип Орлик (1672—1742): його життя і доля. — Мюнхен, 1956.
- Луців В. Гетьман Іван Мазепа [ 16 березня 2015 у Wayback Machine.]. — Торонто, 1954. — 130 с.
- Оглоблин О. Гетьман Іван Мазепа та його доба [ 3 квітня 2009 у Wayback Machine.]. — Нью-Йорк, 1960. — 461 с.
- Оглоблин О.Гетьман Іван Мазепа і Москва [ 17 березня 2013 у Wayback Machine.] // Український історик. — 1989. — № 04; 1990, № 01-04; 1991, № 01–02.
- Павленко С. . — К. : Вид. дім «КМ Академія», 2005. — 304 с.
- Павленко С. Іван Мазепа [ 21 лютого 2016 у Wayback Machine.]. — К. : Вид. дім «Альтернативи», 2003. — 416 с.: іл.
- Павленко С. Оточення гетьмана Мазепи: соратники та прибічники [ 21 лютого 2016 у Wayback Machine.]. — К. : Вид. дім «КМ Академія», 2004. — 602 с.
- Павленко С. Військо Карла XII на півночі України. — К.: Видавничий дім «Києво-Могилянська академія», 2017. — 512 с.
- Павленко С. Іван Мазепа. Прижиттєві зображення гетьмана та його наближених. — К.: Мистецтво, 2018. — 208 с.
- Павленко, Сергій (2019). Батуринська фортеця. Київ: Мистецтво. ISBN .
- Павленко, Сергій (2019). Батуринська фортеця: штурм «в лоб» чи завдяки потерні?. Сіверянський літопис (6): 164—167. doi:10.5281/zenodo.3593620. ISSN 2518-7430.
- Радишевський Р., Свербигуз В. Іван Мазепа в сарматсько-роксоланському вимірі високого бароко. — К. : Вид. центр «Просвіта», 2006. — 551 с.
- Радовський В. Тамга гетьмана Мазепи. — Львів: Центр Європи, 2012. — 234 с.
- Салтан О. М. Харківський портрет гетьмана Івана Мазепи / О. М. Салтан //Гілея: науковий вісник. Збірник наукових праць. — К.: Гілея, 2017. Спеціальний випуск Пам'яті Володимира Кривошеї. — С. 60–65. — Режим доступу до статті: http://gileya.org/index.php?ng=library&cont=long&id=145 [ 30 серпня 2017 у Wayback Machine.]. — 30.06.17.
- Символи волі [ 20 січня 2012 у Wayback Machine.] // Український тиждень, № 20, 2010. — С. 52—53.
- Станіславський В. Мазепа Іван Степанович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 421–425. — .
- Субтельний О. Мазепинці. Український сепаратизм на початку XVIII ст. [ 2 листопада 2010 у Wayback Machine.] — К. : Либідь, 1994. — 240 с.
- Таїрова-Яковлева Т. Г. Іван Мазепа і Російська імперія. Історія «зради». [ 31 січня 2013 у Wayback Machine.] — К. : Кліо, 2012.
- Таирова-Яковлева Т. Г. Мазепа.— М. : Молодая гвардия, 2007.— 271 [ 1 ] с: ил.— (Жизнь замечат. людей: Сер. биогр.;Вып. 1041) ISBN 978-5-235-02966-8 [ 20 лютого 2020 у Wayback Machine.]
- Чижевський Дмитро. Забутий віршик Івана Мазепи [ 27 січня 2020 у Wayback Machine.] // Чижевський Дмитро. Українське літературне бароко: Вибрані праці з давньої літератури. — К.: Обереги, 2003. — 576 с. — (Київська бібліотека давнього українського письменства. Інститут літератури ім. Т. Г. Шевченка НАН України).
- Акты ЮЗР, т. XI, с. 496—497, 570; «Собраніе Государственных Грамот и договоров», ч. IV, с. 315, 316. Апанович, с. 264—265
- Бантыш-Каменский Д. Жизнь Мазепы [ 19 січня 2020 у Wayback Machine.]. — М., 1834.
- Енсен А. Мазепа: исторические картины. — К. : Український письменник, 1992. — 205 с.
- Костомаров Н. И. Исторические монографии и исследования. — Т. XVI. — Мазепа и мазепинцы. — СПб., 1905. — 216 с.
- Костомаров Н. Иван Мазепа. [ 16 березня 2015 у Wayback Machine.] — М. : Республика, 1992. — 335 с.
- Уманец Ф. Гетман Мазепа. — СПб., 1897. (рос.)
- Універсали Івана Мазепи 1687—1709: Матеріали до українського дипломатарію. Ч. 1. — Київ; Львів: НТШ, 2002. — 757 c. — (Універсали українських гетьманів).
- Універсали Івана Мазепи 1687—1709: Матеріали до українського дипломатарію. Ч. 2. — Київ; Львів: НТШ, 2006. — 763 c. — (Універсали українських гетьманів).
- Доба гетьмана Івана Мазепи в документах / Відповідальний ред. І. Ситий; Упорядн. С. Павленко. Чернігівський історичний музей ім. В. В. Тарновського; Канадський інститут українських студій Альбертського університету; Інститут рукопису Національної бібліотеки України ім. В. І. Вернадського.— Київ: Вид. дім «Києво-Могилянська академія», 2007.— 1144 с.
- Україна доби Івана Мазепи. 1708—1709 роки в документальних джерелах / Упорядник С. Павленко. Київ: Мистецтво, 2019. 496 с.
- Ясь О. В. Невикінчена" харизма. Образ Івана Мазепи в конструкції Мазепинського Ренесансу Олександра Оглоблина // Український археографічний щорічник: Нова серія. — 2009. — Т. 16/17, вип. 13/14. — С. 398—414. https://www.academia.edu/21623574/ [ 21 березня 2022 у Wayback Machine.]
- Біляцька В. П. Художньо-біографічна модель образу Мазепи в сучасних історичних романах у віршах [ 2 жовтня 2016 у Wayback Machine.] // Питання літературознавства. — 2014. — № 89. — С. 235—246.
- Weintraub, Wiktor. «Review: The Mazeppa Legend In European Romanticism By Hubert F. Babinski.» Keats-Shelley Journal, vol. 25, 1976, pp. 176—179. (англ.)
Посилання
- Мазепа Іван // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Буенос-Айрес, 1960. — Т. 4, кн. VII : Літери Ле — Ме. — С. 889-890. — 1000 екз.
- Мазепа: Збірник / Ред. Роман Смаль-Стоцький. — Варшава : Український Науковий Інститут, 1938. — Т. 1. — 164 с.
- Мазепа: Збірник / Ред. Роман Смаль-Стоцький. — Варшава : Український Науковий Інститут, 1938. — Т. 2. — 119 с.
- ІВАН МАЗЕПА | Програма «Велич особистості» | 2014 (ВІДЕО)
- Величенко С. Ми вас хахлов пабєділі. Мазепа і трагедія України [ 7 листопада 2014 у Wayback Machine.].
- Сайт «Ім'я Івана Мазепи» (Громадський комітет з відзначення 300-ї річниці Повстання за незалежність України під проводом Івана Мазепи та Полтавської битви (1708—1709)) [ 11 травня 2021 у Wayback Machine.]
- Музиченко Ярослава Народження Мазепи. Одна з ключових постатей української історії ще чекає на серйозне наукове дослідження [ 31 травня 2009 у Wayback Machine.] (Україна Молода, № 051 за 20 березня 2009 року)
- Мультсеріал «Історії небайдужих»: Епізод 2 «Мазепа — меценат» [ 13 квітня 2021 у Wayback Machine.]
- Дослідження Юрія Ситого про палаци Мазепи в Батурині[недоступне посилання з травня 2019]
- Іван Мазепа в бібліотеці «Українського Центру» [ 19 січня 2021 у Wayback Machine.]
- Листи Івана Мазепи до Мотрони Кочубеївни [ 16 березня 2015 у Wayback Machine.]
- Фотогалерея: «У Росії зберігся маєток Мазепи, а в Україні — ні» [ 29 червня 2009 у Wayback Machine.] (ЗаУ портал / Бі-Бі-Сі українською)
- Сергій Сєряков. «Великі українці» і орден Єзуїтів [ 22 травня 2011 у Wayback Machine.] // Український тиждень, 02.02.2011
- Хто зрадив гетьмана Мазепу? [ 15 березня 2011 у Wayback Machine.] // Український тиждень
- Іван Мазепа: біографія та особисте життя [ 18 березня 2015 у Wayback Machine.] // UaModna, 13 лютого 2015
- Кравченко В. В. . — К., 2011. — 544 с. Іван Мазепа в українській історичній літературі XVIII та першої чверти XIX ст.
- Всі покою щиро прагнуть — дума — слова і музика І. Мазепи [ 23 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Українці нарешті дізналися, як насправді виглядав Мазепа (портрет) [ 27 серпня 2016 у Wayback Machine.]
- — Ім'я Івана Мазепи: Архів 2007—2009 рр.
- «О, високий пане, Іване Мазепо, ти заслугував на хвалу від арабів» [ 16 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- «ПРАВДА ПРО ВЕЛИКУ ІДЕЮ ГЕТЬМАНА ІВАНА МАЗЕПИ, ЯКУ ЗАМОВЧУЮТЬ СТОЛІТТЯМИ» [ 15 листопада 2018 у Wayback Machine.]
Попередник Іван Самойлович | ![]() | Гетьман України 1687-1709 | ![]() | Наступник Іван Скоропадський Пилип Орлик |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Mazepa Ivan Stepa novich Maze pa Koledi nskij 20 bereznya 30 bereznya 1639 Mazepinci abo zh za inshimi danimi 29 serpnya 8 veresnya 1639 Bila Cerkva 21 veresnya 2 zhovtnya 1709 za inshimi dzherelami u nich z 21 na 22 veresnya 3 zhovtnya Varnicya ukrayinskij vijskovij politichnij i derzhavnij diyach Getman Vijska Zaporozkogo golova kozackoyi derzhavi na Livoberezhnij 1687 1704 i vsij Naddnipryanskij Ukrayini 1704 1709 Knyaz Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi 1707 1709 Predstavnik shlyahetskogo rodu Mazep Koledinskih gerba Kurch iz Kiyivshini Ivan Mazepa pol Jan Mazepa Koledynski Prapor Getman Vijska Zaporozkogo na Livoberezhzhi 1687 1704 Monarh Ivan V Oleksijovich Petro I Poperednik Ivan Samojlovich Nastupnik Ivan Skoropadskij Prapor Getman Vijska Zaporozkogo vsiyeyi Naddnipryanskoyi Ukrayini 1707 1709 Prapor Getman Vijska Zaporozkogo u vignani 1708 1709 Nastupnik Pilip Orlik Narodzhennya 20 bereznya 1639 1639 03 20 1 Mazepinci Kiyivske voyevodstvo Rich PospolitaSmert 21 veresnya 1709 1709 09 21 70 rokiv Benderi Osmanska imperiya abo Varnicya Osmanska imperiyaPohovannya GalacKrayina Rich Pospolita i Moskovske carstvoReligiya pravoslav ya i pravoslav yaOsvita Kiyevo Mogilyanska akademiyaRid MazepiBatko Stefan Adam MazepaMati Mariya Magdalina MazepaShlyub Ganna Polovec Avtograf Nagorodi Mediafajli b u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Roboti u Vikidzherelah Pislya obrannya getmanom namagavsya vidnoviti avtoritet getmanstva v Ukrayini Zrobiv velikij vnesok do ekonomichno kulturnogo rozvitku Livoberezhzhya Perebuvayuchi pid patronatom moskovskogo carya Petra I provodiv kurs na vidnovlennya kozackoyi derzhavi z kordonami chasiv Hmelnichchini Yak viznachnij derzhavnij diyach dbav ne lishe pro ekonomichnu ta vijskovu mogutnist Ukrayini a j pro yiyi kulturu pro pidnesennya osviti nauki mistectva zmicnennya avtoritetu cerkvi Kavaler ordeniv Andriya Pervozvanogo 1700 i Bilogo Orla 1705 Trivalij chas pidtrimuvav Moskovske carstvo u Pivnichnij vijni zi Shvedskoyu imperiyeyu prote 1708 roku stav na bik shvediv Pislya porazki pid Poltavoyu buv vimushenij pereselitis do Moldovskogo knyazivstva Molodi rokiU 1592 roci korol Sigizmund II Avgust podaruvav mayetok shlyahtichevi Mihajlovi Mazepi Kaledinskomu Kolodinskomu gerbu Kurch Batko Stefan Adam Mazepa pokozachivsya v chasi Hmelnichchini stav 1654 roku Bilocerkivskim otamanom u 1659 roci buv nakaznim polkovnikom Bilocerkivskogo polku predstavlyav Getmanshinu na sejmi u Varshavi 1659 roci priznachenij u 1663 roci bilocerkivskim pidstarostoyu Mati Marina Mokiyevska predstavnicya starogo shlyahetskogo rodu z Biloyi Cerkvi prisvyatila molodi roki sim yi vihovannyu sina Ivana ta donki Shlyubu Mazepi ta Mokiyevskoyi u 1638 roci pereduvalo zasudzhennya Stepana Mihajlovicha do pozbavlennya shlyahetskoyi chesti cherez vbivstvo shlyahticha Yana Zelenskogo Tablicya z napisom i gerbom Ivana Mazepi na budivli kolegiumu v Chernigovi Ditinstvo pripalo na chas Hmelnichchini j Ruyini Zmalku musiv navchatisya vijskovoyi spravi yizdi verhi fehtuvannya Mati vidpravila na navchannya do Kiyevo Mogilyanskoyi kolegiyi U nij vin zdobuv osvitu imovirno u 1650 1657 rokah za chasiv rektorstva L Baranovicha ta J Galyatovskogo de 6 rokiv vivchav poetiku ritoriku latinu ta inshi predmeti Dobre volodiv perom u hvilini dozvillya pisav virshi cikavivsya usima vidami literaturnoyi tvorchosti protyagom zhittya opanuvav visim inozemnih mov Krim ukrayinskoyi rosijskoyi ta polskoyi vilno volodiv latinoyu za spogadami francuzkogo diplomata Zhana Balyuza bliskuchim znannyam ciyeyi movi mig supernichati z krashimi nashimi otcyami yezuyitami govoriv italijskoyu ta nimeckoyu Pilip Orlik svidchiv sho Mazepa duzhe dobre znav i tatarsku yaku v ti chasi znalo bagato kozackoyi starshini Do pevnoyi miri znav francuzku movu Zakinchivshi navchannya povernuvsya dodomu Batko mriyav pro veliku kar yeru dlya svogo sina vislav jogo do dvoru korolya Rechi Pospolitoyi velikogo knyazya litovskogo i ruskogo Yana II Kazimira Ivan stav korolivskim pazhem zumiv shvidko zavoyuvati prihilnist korolya Na korolivskij sluzhbiYan II Kazimir sin Sigizmunda III ta Konstanciyi Avstrijskoyi buv u blizkih vzayeminah iz zahidnimi monarshimi dvorami shoroku visilav za kordon troh talanovitih yunakiv shlyahetskogo pohodzhennya dlya pokrashennya osviti Mazepa potrapiv do ciyeyi trijki stazhistiv vidvidav Nimechchinu Franciyu Italiyu mozhlivo Avstriyu u diplomatichnij misiyi kozakiv 1659 roku povernuvsya do Rechi Pospolitoyi Getmanski klejnodi priviz yak ginec vid korolya u berezni 1663 obranomu getmanom Pavlu Teteri yaki toj vidislav nazad zgidno zi statusom yih mav privezti posol Poznajomivsya zi spravami ukrayinskogo naselennya 1660 ti roki z lobistami ukrayinskogo pitannya v sejmi Rechi Pospolitoyi U 1662 1669 rokah korol Yan Kazimir doruchav Mazepi kilka riznih diplomatichnih misij v Ukrayini Osmanskij imperiyi Moskoviyi Legenda pro vignannyaReklamnij plakat do kantati M Balfe Pid chas sluzhbi pri dvori Yana II Kazimira mav personalnij konflikt zi shlyahtichem Yanom Hrizostomom Pasekom sho ledve ne zakinchivsya duellyu v korolivskih palatah Yan Hrizostom Pasek zgaduvav u svoyih Spominah istoriyu yaka stala populyarnoyu hocha naspravdi yak bilshist poetichnih obraziv jmovirno daleka vid pravdi Avtor memuariv opoviv sho kohankoyu Mazepi bula druzhina viznachnogo magnata Rechi Pospolitoyi koli oshukanij cholovik diznavsya pro ce nakazav svoyim sluzhnikam zloviti vinuvatcya priv yazati gologo do dikogo konya ta pustiti stepom Istorik Sergij Pavlenko vivchayuchi realiyi 1660 h rokiv dijshov visnovku sho skorish za vse tridcyatirichnij Mazepa buv poserednikom u stosunkah svogo sponsora bilocerkivskogo starosti knyazya Dmitra Vishneveckogo iz zamizhnoyu Olenoyu Zagorovskoyu Vona ne mogla rozluchitisya z nelyubim cholovikom bo katolikam zaboronyalosya ce robiti Mazepa voziv yij dorogocinni podarunki ne vid sebe a vid vidomogo u Polshi magnata Pislya navchannya u Yevropi za sponsorski koshti vin ne mig mati stilki zolota ta sribla abi zadobryuvati nim ulyublenu zhinku ta yiyi slug Odnak poshirena pro nogo memuaristom Yanom Pasekom vigadka zigrala zagalom pozitivnu rol u poshirenni vidomostej pro skladnu dolyu ukrayinskogo pravitelya Vona dodala jogo biografiyi intrigi neordinarnosti Tomu ne vipadkovo vin stav geroyem bagatoh poem p yes romaniv Cya istoriya z usima podrobicyami bula duzhe romantichna i privabliva suchasniki peretvorili yiyi na epopeyu Poeti malyari ta muziki Bajron Gyugo Verne Bulyanzhe List skoristalisya neyu u svoyih tvorah zvelichili yiyi geroya sho stav simvolom Edgar Kine porivnyuvav neshaslivu Franciyu do zamuchenogo Mazepi pered yakim prostyagalosya slavne majbutnye Povernennya v Ukrayinu ta sluzhba u DoroshenkaOriyentovno v 1669 I Mazepa povernuvsya dodomu Pislya smerti batka uspadkuvav posadu chernigivskogo pidchashogo Naprikinci 1669 roku vin vstupiv na sluzhbu do getmana Petra Doroshenka sho stalo perelomnim momentom Doroshenko u zhitti ta diyalnosti majbutnogo getmana yakij vidtodi cilkovito viddav sebe ukrayinskij derzhavnij spravi Poyavu Mazepi pri chigirinskomu getmanskomu dvori bulo pov yazano z velikoyu zminoyu u jogo osobistomu zhitti u Korsuni des pislya 1669 roku odruzhivsya z trohi starshoyu vid nogo vdovoyu Gannoyu Fridrikevich pro yaku malo sho vidomo Nevidomo takozh chi mala vona ditej vid Mazepi Razom z tim na Afoni znajdeno pomyannik de druzhinu Mazepu nazvano Mariyeyu Za inshimi danimi vona mala dochku vid Mazepi yaka rano pomerla Jmovirno u getmana she buli diti yaki rano pomerli Ivan Mazepa vihovuvav sina i dochku Mariyi vid pershogo shlyubu U Doroshenka Mazepa buv spochatku rotmistrom nadvirnoyi korogvi sebto komandirom getmanskoyi gvardiyi zgodom des blizko 1674 roku vikonuvav obov yazki generalnogo pisarya tak vin nazivayetsya u peregovorah z predstavnikami Moskoviyi u carskih listah Brav uchast u vijni Doroshenka yak soyuznika Osmanskoyi imperiyi proti Rechi Pospolitoyi pohid do Galichini 1672 roku Doroshenko ociniv veliki zdibnosti metikuvatosti j cikavosti yak kazhe Velichko Mazepi doruchav vazhlivi diplomatichni misiyi Perehid do SamojlovichaU chervni 1674 roku Doroshenko poslav Mazepu do Krimu j Osmanskoyi imperiyi dav tatarskij eskort kilka polonenih kozakiv iz Livoberezhzhya priznachenih u podarunok hanovi ta sultanskim dostojnikam Pid chas podorozhi bilya richki Ingul Mazepa potrapiv do ruk zaporozhciv yaki mogli jogo vbiti koshovij otaman Ivan Sirko vpiznav Mazepu j uryatuvav Koli getman Livoberezhnoyi Ukrayini Ivan Samojlovich dovidavshis pro ce zazhadav u Sirka vidati jomu Mazepu Sirko spochatku vidmoviv ale pid tiskom moskovskogo uryadu zmushenij buv vidislati Mazepu do Baturina lipen 1674 roku Dosvidom u mizhnarodnih spravah bezdogannimi manerami Mazepa perekonav Samojlovicha zrobiti jogo dovirenoyu osoboyu bulo obrano vijskovim osavulom Baturinskij diplomat Pochinayuchi z 1676 roku I Mazepa praktichno shoroku yizdiv z diplomatichnimi misiyami do Moskvi Vin vikonuyuchi nastanovi getmana perekonuvav rosijskih uryadovciv peredati slobidski polki pid upravlinnya Getmanshini ne pidpisuvati Vichnogo miru yakij uzakonyuvav podil Ukrayini dilivsya mirkuvannya pro ekonomichni novovvedennya v avtonomiyi davav poradi yak krashe organizuvati oboronu Kiyeva vid ordinciv tosho U hodi peregovoriv u Posolskomu ta Malorosijskomu prikazah baturinskij diplomat mav zustrichi z caryami peredavav yim diplomatichnu poshtu vid I Samojlovicha U borotbi za Kiyivsku mitropoliyu V ostannomu akti tragediyi Ukrayinskoyi Cerkvi silno zaviniv Ivan Mazepa buduchij getman Ukrayini jogo pidpis pid nezakonnim obrannyam na Kiyivskogo mitropolita moskovskogo kandidata yepiskopa Gedeona Chetvertinskogo stoyit mizh pershimi tak pidsumuvav podiyi 1685 1686 rokah Ivan Ogiyenko Ivan Mazepa silno visluzhivsya Moskvi i shob yiyi zadobriti legko zrobiv yak getmanskij predstavnik nezakonni vibori i tim peredav Ukrayinsku Cerkvu Moskvi Naspravdi ci tverdzhennya ne vidpovidayut dijsnosti dzherelo Getman Ivan Samojlovich doruchiv generalnomu osavulu Ivanu Mazepi yak dovirniku zajnyatisya organizaciyeyu provedennya cerkovnogo soboru v lipni 1685 roku Za nastanovami z Moskvi ukrayinski duhovni osobi mali na nomu chitko zayaviti pro vidokremlennya Kiyivskoyi kafedri vid Konstantinopolskogo patriarhatu ta obrati mitropolitom miscevogo arhiyereya Nezvazhayuchi na taki oriyentiri sobor sformulyuvav neochikuvani dlya gosudariv ta moskovskih uryadovciv rishennya pro rozv yazannya zgadanih cerkovnih problem lishe kanonichnim sposobom Delegati odnostajno obrali mitropolitom luckogo yepiskopa Gedeona Chetvertinskogo yakij yak kandidat na cyu duhovnu posadu ne spodobavsya rosijskim zverhnikam I Mazepa brav aktivnu uchast u peregovorah z cerkovnoyi problematiki u Moskvi Baturini Kiyevi Chernigovi Vin yak i getman obstoyuvav ukrayinski interesi v pitanni nalezhnosti Kiyivskoyi mitropoliyi Usuperech bazhannyam I Mazepi I Samojlovicha providnih diyachiv Getmanshini nadati G Chetvertinskomu titul ekzarha Konstantinopolskogo patriarha Kiyivsku mitropoliyu zahopili Moskovskij patriarhat iz dopomogoyu rosijskogo uryadu shlyahom pidkupu manipulyacij shantazhu falsifikacij ta silovogo tisku Zdobuttya getmanstvaDokladnishe Kolomackij perevorot Bulava getmana Livoberezhnoyi Ukrayini do ruk Ivana Mazepi potrapila 1687 roku vnaslidok chergovoyi antigetmanskoyi zmovi generalnoyi starshini inspirovanoyi favoritom todishnoyi moskovskoyi pravitelki Sofiyi knyazem Vasiliyem Golicinim getmana Ivana Samojlovicha pozbavleno vladi ta zaslano do Sibiru Nevdovzi sam favorit potrapiv v opalu popryamuvav slidami Samojlovicha vtratila vladu j Sofiya Zdavalosya za takogo rozkladu sil getmanuvati Mazepi zalishilisya licheni dni u takih nepevnih umovah zumiv vtrimati vladu istotno zmicniv vlasni poziciyi U starshini sho skinula Samojlovicha buli j inshi dosit vplivovi kandidati generalnij oboznij V Borkovskij ta poltavskij polkovnik Prokip Levenec Peremogla kandidatura Mazepi oskilki na toj chas vona bula prijnyatna okrim starshini i dlya carskogo uryadu adzhe Mazepa mav vplivovi zv yazki v moskovskih uryadovih kolah Vijskova rada yaka vidbulasya 25 lipnya mala lishe formalne znachennya Vzhito bulo vsih zahodiv shob zdijsniti namichenij naperedodni plan viboriv misce golosuvannya bulo otochene tisnim kolom u shist cholovika moskovskogo vijska Navkolo kozakiv rozstavleno strilciv i rejtariv Na Radi prisutni buli tilki 800 kinnih i 1200 pishih kozakiv tobto zovsim neznachna chastina kozackogo vijska Starshina yaka stoyala v pershih ryadah viguknula im ya Mazepi a koli dehto sprobuvav nazivati inshi im ya yih vmit ugamuvali Ivan Mazepa buv obranij na getmana Ukrayini Mav todi 50 rokiv buv lyudinoyu z velicheznim zhittyevim ta politichnim dosvidom Obrannya Mazepi pov yazane bulo z pidpisannyam novih Kolomackih statej osnova Gluhivski statti Dem yana Mnogogrishnogo 1669 roku z deyakimi dodatkami na korist Moskvi Kolomacki statti buli virobleni uchasnikami zmishennya I Samojlovicha pretendentami na posadi u getmanskomu uryadi 24 lipnya za aktivnoyi uchasti ta tisku V Golicina I Mazepi ne mozhna dorikati za te sho cej dokument znachno poslablyuvav poziciyi Getmanshini Peregovornij proces shodo viroblennya statej starshini veli z V Golicinim ne yak rivnopravni dogovirni storoni a yak bezuryadovi pretendenti na posadu Cherez ce ostanni ne mogli principovo obstoyuvati svoyu tochku zoru i duzhe perechiti favoritovi carivni Sofiyi Same jogo dogovirni tezi mali prioritet Tomu yih krashe nazivati Golicinski statti U nih bulo zasterezheno sho Ukrayina ne smiye porushuvati vichnij mir z Richchyu Pospolitoyu i povinna pidtrimuvati dobrosusidski stosunki z Krimskim hanstvom Znovu zaboroneno Ukrayini mati diplomatichni stosunki z inshimi derzhavami Okrim zalog ta voyevod sho buli v Kiyevi Chernigovi Nizhini Pereyaslavi ta Ostri moskovska zaloga mala stoyati v getmanskij rezidenciyi Baturini dlya postijnogo kontrolyu nad getmanskim uryadom Zaboronyalosya golosov ispushat sho Malorossijskij kraj getmanskogo regimentu a tilki kazati sho vin nalezhit do yedinoyi derzhavi z Velikorosijskim krayem Tomu musit buti vilnij perehid z Moskvi v Ukrayinu Getman i starshina povinni dbati pro zmicnennya zv yazkiv mizh dvoma narodami GetmanstvoStorinka z Apostola 1695 roku z titulom Ivana Mazepi Metoyu Mazepi yak getmana Vijska Zaporozkogo bulo ob yednannya kozackih zemel Livoberezhzhya Pravoberezhzhya Zaporizhzhya i yaksho mozhlivo Slobozhanshini j Hanskoyi Ukrayini v skladi yedinoyi Ukrayinskoyi derzhavi pid getmanskim regimentom vstanovlennya micnoyi avtokratichnoyi getmanskoyi vladi u stanovij derzhavi yevropejskogo tipu zi zberezhennyam tradicijnoyi sistemi kozackogo ustroyu Revnij zastupnik pravoslav ya Mazepa nadav koshti na budivnictvo v usij Getmanshini nizki soboriv sporudzhenih u stili ukrayinskogo baroko Zagalom za roki jogo pravlinnya zvedeno ponad 200 cerkov z nih 45 pid bezposerednim patronatom volodarya bulavi Slid zaznachiti sho cej velikij kompleks robit zabezpechuvavsya zdebilshogo z getmanskoyi skarbnici Tobto zibrani vid podatkiv koshti getman vkladav u rozbudovu Kiyevo Pecherskoyi lavri budivnictvo velikogo muru dovkola neyi ta inshi cerkovni proyekti Zahodami Ivana Mazepi Kiyevo Mogilyanskij kolegium nabuv statusu akademiyi todi vidomoyi yak Mogilo Mazepinska zavdyaki materialnij pidtrimci getmana bulo sporudzheno novi korpusi zbilsheno kilkist spudeyiv do 2 tisyach Yak i Bogdan Hmelnickij ta Ivan Samojlovich Mazepa postaviv osobu getmana na riven derzhavnogo volodarya monarha Cikavo sho v Apostoli 1695 roku bulo zaznacheno sho vidannya knigi Za Shaslivogo Vladinnya YiH Carskogo Prisvitlogo Velichestva oboh storon Dnipra Vojsk Zaporozhskih Getmana Blagorodnogo IVANNA STEFANOVIChA MAZEPI drukom novim vidbulosya U narodi do sogodni pobutuye znana prikazka vid Bogdana do Ivana ne bulo Getmana Svoyu vladu ototozhnyuvav z mogutnistyu derzhavi yaknajrishuchishe dopomagav caryu v priborkanni zaporozhciv sho viboryuvali pravo na osvoyeni teritoriyi deyakih starshin yaki posilali donos za donosom carevi U zovnishnij politici staravsya mati dobrosusidski vidnosini z Richchyu Pospolitoyu Krimskim hanstvom Osmanskoyu imperiyeyu Mav tayemni kontakti z visokoposadovcyami cih krayin Borotba z Moskoviyeyu vidavalas na toj chas beznadijnoyu tomu trivalij chas prosto prodovzhuvav liniyu Ivana Samojlovicha spryamovanu na zabezpechennya maksimalno mozhlivoyi avtonomiyi Spiravsya golovnim chinom na starshinski rodi sho svogo chasu emigruvali z Pravoberezhzhya ta najmanciv Za opoziciyu mav kolishnih prihilnikiv Samojlovicha zdebilshogo usunutih z providnih posad zaporozhciv ta pivdenni polki Ostanni okrim glibinnih socialno oriyentovanih prichin mali she i znachni ambiciyi svogo polkovnika shodo getmanskoyi bulavi Protyagom pravlinnya getmana v Getmanshini ne vidbulosya zhodnogo protestnogo povstannya proti volodarya bulavi Tak zvane povstannya Petrika kozacka spilnota ne pidtrimala Na jogo zaklik povstati proti starshini yaka smokche narodnu krov i vizvoliti nashu batkivshinu Ukrayinu z pid vladi Moskvi vidguknulisya lishe krimski tatari zamist dopomogi voni stali grabuvati naselennya sho zavdalo bezpovorotnih reputacijnih vtrat vatazhku Pro bunti 1708 roku getman dopovidav carskim uryadovcyam navmisne abi zalishki getmanskogo vijska ne buli vidpravleni do Smolenshini Pro ce piznishe rozpovila u hodi dopitiv starshina yaka potrapila u polon pislya Poltavskogo boyu Zovnishnya politika Zavdyaki diplomatichnomu histu zumiv nalagoditi stosunki z carivnoyu Sofiyeyu faktichnim kerivnikom moskovskogo uryadu knyazem Golicinim z yihnim nastupnikom carem Petrom I sho vryatuvalo Ukrayinu vid mozhlivih rujnacij pislya derzhavnogo perevorotu u Moskovskij derzhavi 1689 roku Usuperech zaboroni mizhnarodnih diplomatichnih znosin zafiksovanoyi v Kolomackih stattyah ugodi mizh Ukrayinoyu ta Moskovskoyu derzhavoyu pidpisanoyu pid chas obrannya Mazepi getmanom mav chislenni zv yazki z monarhichnimi dvorami Yevropi zokrema Vettiniv u Rechi Pospolitij Girayiv u Krimu inshih Z metoyu oboroni pivdennih kordoniv pobuduvav forteci na pivdni Ukrayini zokrema Novobogorodicku ta Novosergiyivsku na richci Samara Pragnuv znajti oporu sered kozackoyi starshini Livoberezhnoyi Ukrayini dbav pro zabezpechennya yiyi predstavnikiv mayetnostyami getmanski universali Vasilevi Borkovskomu Prokopovi Levencyu Mihajlovi Miklashevskomu Ivanovi Skoropadskomu tosho Zahishav interesi prostih kozakiv pospolitih zafiksovano universalami vid 1691 1692 1693 1701 rokiv tosho v yakih regulyuvalisya pitannya opodatkuvannya vidrobitok panshina Vihovanij u principah merkantilizmu Mazepa riznimi sposobami spriyav rozvitkovi ekonomiki derzhavi nasampered promislovogo virobnictva torgivli Gospodarstvo Osobista rahivnicya Ivana Mazepi Ukrayinske gospodarstvo v dobu Mazepi perezhilo pidnesennya Poshirilisya torgovelni znosini takozh z Krimskim hanstvom i Chornomorsko Dunajskimi krayinami Zrosla i vnutrishnya torgivlya zokrema torgovelnij obmin mizh pivnichchyu j pivdnem Getmanshini mizh Getmanshinoyu i Zaporizhzhyam ta Slobozhanshinoyu mizh Livoberezhzhyam i Pravoberezhzhyam Naprikinci XVII stolittya duzhe rozvinulisya galuzi promislovosti yaki vimagali specialnogo tehnichnogo dosvidu ta ustatkuvannya i bilshih groshovih vkladiv Vidomo 14 Universaliv Mazepi pro vidilennya ukrayinskij shlyahti zemel pid ustatkuvannya ruden selitryanih zavodiv kovalskih cehiv Zokrema Universalom vid 9 lyutogo 1688 roku Getman Ivan Mazepa pidtverdiv mayetnosti Mezhigirskogo monastirya sered yakih ye rudni Universalom vid 9 travnya 1690 roku vin dozvoliv starodubivskomu polkovnikovi Mihajlovi Miklashevskomu pobuduvati dvi rudni Universalom Ivana Mazepi vid 26 bereznya 1701 roku arhiyepiskopovi chernigivskomu i novgorodskomu u posesiyu nadano Nedanchicku rudnyu Suspilstvo Vnutrishnya politika getmana Mazepi bula bezposerednim prodovzhennyam politiki Samojlovicha Provadilasya inshimi tempami podekudi inshimi metodami spriyala zrostovi kozackoyi starshini zmicnennyu yiyi ekonomichnoyi bazi socialnogo stanovisha peretvorennyu yiyi na zverhnij stan Getmanshini providnu verstvu Kozacko Getmanskoyi derzhavi Politika ukrayinskogo uryadu shodo kozactva za chasiv getmanuvannya Mazepi bula cilkom yasna i poslidovna Kozactvo na Getmanshini vvazhalosya todi duzhe povazhnoyu siloyu i yak zamozhna silska verhivka i yak golovnij vijskovij rezerv derzhavi U rukah kozactva buli chimali ploshi zemlevolodinnya vazhlivi gospodarski ugiddya mlini guralni inshi promislovi j torgovelni zakladi a golovne prava i volnosti zdobuti shableyu kozackoyu za Bogdana Hmelnickogo Rozvitok torgivli ta promislovosti za chasiv Mazepi spriyav zrostannyu mist zokrema jogo kupeckoyi verstvi U zv yazku z tim vidbuvalisya chimali zmini v socialno ekonomichnomu zhitti mist Getmanshini Selyanstvo v chasi Ivana Mazepi stanovilo bilshist naselennya Ukrayini Popri poshirenu dumku niyakogo masovogo vzagali zakripachennya selyan u chasi Mazepi ne vidbuvalosya Selyani po pershe she ne vtratili yuridichni prava na zemlyu i yaksho pravo zajmanshini vzhe perestavalo bratisya do uvagi yak pravo vlasnosti to pismovo oformleni dokumenti pidtverdzhuvali take pravo bezzasterezhno Znachno piznishe cherez desyatilittya v drugij polovini XVIII stolittya taki pismovi ugodi selyan perestali viznavati za yuridichni dokumenti yaksho zemlya na yakij voni zhili bula povtorno rozdana konfidentam verhovnoyi vladi po druge navit tam de selyani zhili na zemli derzhavciv voni povnistyu zberigali za soboyu pravo vilnogo perehodu na nove misce prozhivannya z pravom zabrati svoye ruhome majno ale dosit chasto prodavali j zemlyu yaku voni obroblyali i yaka formalno yuridichno nalezhala derzhavcyam sho stavalo prichinoyu bagatoh konfliktnih situacij yak ce zasvidchuyut dokumenti tih chasiv Natomist isnuye lishe odin dokument universal Mazepi vpisanij do poltavskih aktovih knig i z oglyadu na vidsutnist originalu tochna peredacha zmistu jogo mozhe viklikati sumnivi sho stosuyetsya Poltavshini de selyanam zaboronyalis selyanski perehodi ta popri te sho v tisyachi inshih universaliv Mazepi takogo nemaye a navpaki v nih dosit shiroko viddzerkalyuyutsya vilni perehodi selyan vid odnih derzhavciv do inshih v ukrayinskij istoriografiyi tradicijno shiroko vikoristovuyutsya posilannya lishe na zaznachenij vishe universal u robotah yaki stosuyutsya socialno ekonomichnogo stanovisha Ukrayini za chasiv Mazepi sho fatalno spotvoryuye dijsnij pravovij status selyanstva tih chasiv Materialne stanovishe selyanstva pochalo pomitno pogirshuvatisya za chasiv Pivnichnoyi vijni koli vono bulo silno obtyazhene rozkvartiruvannyam u Getmanshini bagatoh moskovskih polkiv unaslidok totalnoyi militarizaciyi Moskovskogo carstva Petrom I goduvati golodnih moskovskih soldativ ta utrimuvati konej draguniv malo za svij kosht ukrayinske naselennya stalosya ce pislya Poltavi vzhe za Skoropadskogo mlyavi sprobi yakogo protidiyati comu buli nadto anemichnimi shob Moskoviya vzyala yih do uvagi hoch do zakinchennya Pivnichnoyi vijni u nogo buli deyaki diplomatichni mozhlivosti shob poslabiti ta vidterminuvati cej tyagar sprichinenij brutalnim porushennyam carskim uryadom avtonomnih prav Getmanshini Rozvitok kulturi Vazhlivij buv vklad getmana Mazepi u duhovne zhittya Ukrayini Getmanshini za jogo getmanuvannya vono dosyagaye osoblivogo pidnesennya napruzhennya ta rozkvitu u vsih galuzyah ukrayinskoyi kulturi v osviti nauci literaturi mistectvi Buv velikim mecenatom kulturnih pochiniv i budov v Ukrayini Najbilsh vrazhaye v chasi Mazepi rozvitok obrazotvorchogo mistectva golovno arhitekturi U dobu Mazepi vidrodzhuyetsya Kiyiv yak duhovij centr Ukrayini Mazepinska doba stvorila svij vlasnij stil viyavivsya v obrazotvorchomu mistectvi literaturi cilomu kulturnomu zhitti getmanskoyi Ukrayini Ce bulo ukrayinske baroko blizkij rodich zahidnoyevropejskogo gliboko nacionalnij stil yakij mav svoye najvishe zavershennya v chasi Mazepi Vidnosini z Moskoviyeyu 1689 roku u rezultati palacovogo perevorotu do vladi u Moskvi prijshla partiya Narishkinih yaka usunula vid keruvannya carivnu Sofiyu i nadala vladni povnovazhennya yunomu Petru I Getman Mazepa nadavav jomu aktivnu dopomogu v grandioznih pohodah na osmaniv i tatar div Azovski pohodi 1695 1696 kulminaciyeyu yakih stalo zdobuttya 1696 roku Azova klyuchovoyi osmanskoyi forteci na Azovskomu mori Pravitel Getmanshini postijno davav molodomu monarhovi poradi u spravah Rechi Pospolitoyi Krimu Shveciyi prote pri comu mizh nimi ne bulo tisnoyi osobistoyi druzhbi Stosunki oboh diyachiv ne vihodili za tradicijni ramki spivpraci syuzerena iz vasalom Prote kozacki polkovniki iz sarkazmom zauvazhuvali sho car skorishe ne povirit angelovi nizh Mazepi moskovski uryadniki zayavlyali sho nikoli she ne bulo getmana korisnishogo i vigidnishogo dlya carya yak Ivan Stepanovich Mazepa Nemaye sumnivu sho Mazepa buv vidomoyu postattyu daleko poza mezhami Ukrayini U Moskvi visoko cinili osobu getmana Mazepi Za svoyi uspihi j zaslugi u Pivnichnij vijni getman yak drugij iz chergi buv nagorodzhenij u Moskvi v 1700 roku todishnim najvishim ordenom svyatogo Andreya a 1703 roku otrimav vid Avgusta II tezh najvishe todishnye polske vidznachennya orden Bilogo Orla A u 1707 roci getmanu Mazepi cisarem Josifom I nadano titul Knyazya Svyatoyi Rimskoyi Imperiyi Zgidno z avstrijskim arhivom zberigsya list Mazepi do cisarya Josifa I sho nahoditsya v Rajhsadelsamt Avstrijskogo Derzhavnogo Arhivu u Vidni U comu po nimeckomu napisanomu listi do cisarya Mazepa zgaduye na vstupi pro svoyi zaslugi u vijnah proti turkiv zokrema pro uchast po storoni Svyatoyi Ligi yaku to v 1684 roku buv zorganizuvav jogo batko Leopold I proti Ottomanskoyi Porti Dalshe Mazepa pishe pro svoye stanovishe ta vladu yaku vin vikonuye yak getman Ukrayini posilayuchis na fakt sho Jogo Cisarskij Mayestat zvolivshi nadati knyazhij titul Menshikovu ne vidmovit u prohanni takozh jogo nadiliti knyazhim titulom Zgidno z uryadovimi zamitkami na ostannij storinci Mazepinogo lista za vkazivkoyu cisarya ta za pidpisom knyazya Shenborna 1 veresnya 1707 roku Mazepi nadano titul Knyazya svyashennoyi Rimskoyi Imperiyi Zavdyaki dovirlivim stosunkam iz carem Mazepa zmig skoristatisya velikim kozackim povstannyam sho vibuhnulo na pidleglomu polyakam Pravoberezhzhi v 1702 roku Pislya togo yak cej rajon znovu bulo zaseleno shlyahta Rechi Pospolitoyi sprobuvala vignati zvidti kozakiv Dzherela pidtverdzhuyut sho I Mazepa finansuvav pravoberezhne kozactvo jogo vatazhkiv zabezpechuvav yih zbroyeyu same vin organizuvav na Pravoberezhzhi povstannya abi zajnyati cyu ukrayinsku teritoriyu Nezabarom pered povstancyami vpali taki tverdini Rechi Pospolitoyi yak Nemiriv Berdichiv ta Bila Cerkva div Obloga Biloyi Cerkvi 1702 Z utecheyu na zahid shlyahti Rechi Pospolitoyi shozhe bulo na te sho rozgortayetsya shos na zrazok zmenshenogo variantu 1648 roku div Hmelnichchina Odnak 1702 roku polyakam udalosya vidvoyuvati znachnu chastinu vtrachenih zemel i vzyati S Paliya v oblogu v jogo stolici Fastovi Same v cej chas u Rich Pospolitu vdersya najbilshij vorog Petra I korol Shveciyi Karl XII Skoristavshis zamishannyam Mazepa perekonav carya dozvoliti jomu zajnyati Pravoberezhzhya Znovu obidvi chastini Naddnipryanskoyi Ukrayini buli ob yednani Na vimogu carya ta uryadovciv Rechi Pospolitoyi I Mazepa areshtuvav S Paliya z yakim u nogo u toj moment tezh ne sklalisya stosunki polkovnik zlovzhivav alkogolem i ne pidkoryavsya nakazam volodarya bulavi 21 kvitnya 1708 roku Vasil Kochubej i Ivan Iskra podali Petru donos z 25 statej na Mazepu ale car ne poviriv i nakazav stratiti donoshikiv U Moskvi Mazepa mav vlasnij dim poblizu Malorosijskoyi kolegiyi arhitektorom yakogo mozhlivo buv Ivan Zarudnij Sprava Kochubeya j Iskri Universal Mazepi 1 stattya 1706 roku v Minsku getman govoriv na samoti sho knyaginya Dolska rodichka Stanislava Leshinskogo zapevnyala jogo sho korol Stanislav bazhaye dati zaporozkomu vijsku bazhanu volyu 2 stattya Togo zh roku Mazepa pogano govoriv pro litovskogo getmana Oginskogo soyuznika moskovskogo gosudarya 3 stattya Pochuvshi sho korol Avgust pokinuv Polshu i poyihav u Saksoniyu do shvedskogo korolya Mazepa radiv z cogo privodu 4 stattya 1707 roku pochuvshi sho kolo Propojska rozbite carske vijsko getman spitav u Kochubeya poshepki chi pravdiva cya novina 5 stattya Togo zh roku v Baturini za obidom Mazepa skazav sho distav novinu pro porazku carskogo vijska i potim duzhe smiyavsya z cogo Potim piv za zdorov ya knyagini Dolskoyi 6 stattya Potim cherez tizhden Mazepa govoriv Kochubeyu Ya prosiv u carya vijska dlya zahistu Kiyeva j Ukrayini vin vidmoviv i nam dovedetsya shukati druzhbi v korolya Stanislava 7 stattya 17 travnya togo zh roku ya prosiv dozvolu viddati svoyu donku za sina Chujkevicha ale Mazepa poradiv meni viddati yiyi za polskogo shlyahticha bo skoro z lyahami pobratayemosya 8 stattya 28 travnya serbskij yepiskop Ruvim govoriv sho getman zhurivsya i zhalivsya jomu sho gosudar Ukrayinu obtyazhuye 9 stattya 29 travnya getman za obidom govoriv Moskva hoche vzyati v tyazhku nevolyu vsyu Ukrayinu 10 stattya Getman zaproshuvav do sebe yezuyita ksondza Zelenskogo Yak vidomo cej yezuyit zavzhdi govoriv ne boyatisya shvediv i pidtrimuvati yih Chogo b to Mazepi jogo zaproshuvati yakbi vin ne mav zlih namiriv 11 stattya Poltavskij pisar Oleksandr Chujkevich govoriv sho vin zahodiv do getmana ale dveri buli zachineni j getmanskij sluga skazav Getman z polkovnikami chitaye gadyackij dogovir getmana Vigovskogo z polyakami 12 stattya V grudni 1707 roku priyizhdzhav v Baturin shvedskij kancelyarist Kikin i Mazepa zibrav 300 ozbroyenih kompanijciv zahishati jogo 13 stattya Na Rizdvo 1708 roku priyizhdzhav do getmana vishezgadanij Zelenskij i getmanskij pisar Pilip Orlik provodiv jogo do getmanskogo hutora pid Bahmachem 14 stattya Mazepa govoriv sho yaksho htos z polkovnikiv ne pide razom z nim to togo vin uv yaznit v tyurmi bez miloserdya 15 stattya Mazepa chasto posilaye kozakiv Kondachenka i Biyevskogo z usnimi doruchennyami do hana j akkermanskih tatar 16 stattya Odnogo razu koli Mazepa pidgulyav to pochav vihvalyati zradnikiv Vigovskogo i Bryuhoveckogo Voni hotili b vibitisya z nevoli ta zli lyudi yih do togo ne dopustili i mi hotili b dali dbati pro svoyu neporushnist i volyu ta she sposobiv do togo ne mayemo 17 stattya Odnogo razu getman govoriv polkovnikam Vi dumayete sho ya hochu viddati getmanstvo Vojnarovskomu ya sogo ne bazhayu vilno vam bude vibirati getmanom kogo shochete Koli mizh vami ye toj hto mig bi svoyu batkivshinu zahishati ya tomu ustuplyu koli zh bazhayete zalishiti na meni cej tyagar to sluhajte mene Dovedetsya nam umovivshis i postanovivshi svij namir bratisya za shabli 18 stattya Mazepa trimaye pri sobi slug polyakiv i posilaye yih bez carskogo na te ukazu 19 stattya Gosudar nakazuvav divitis shob lyudi ne pereselyalisya z Livoberezhzhya na Pravij bereg ale Mazepa nichim yim ne pereshkodzhaye 20 stattya Na Kolomackij radi postanovleno shob ukrayinci nablizhalisya do velikorusiv a getman togo ne dopuskaye i Ukrayina shoraz viddalyayetsya i chuzhiye 21 stattya Usi mista ukrayinski ne ukripleni j sam Baturin 20 lit stoyit bez popravki Lyudi kazhut sho tak robitsya v tij cili shob mista ne mogli zahishatisya 22 stattya Koli do getmana prijshla zvistka sho zaporozhci z Petrikom pidnyalisya z tatarami proti velikorusiv Mazepa skazav Nehaj bi ci ledari robili te sho mayut robiti 23 stattya Odna blizka do Mazepi osoba govorila pro tatar Ci lyudi nam skoro znadoblyatsya 24 stattya Getman govoriv lvivskomu mishaninovi Rusinovichu Shobi tilki Bog dav meni sili i zdorov ya kotre oslablo ya prihilnij polyakam Bachu sho car obraziv Polshu ale j Ukrayinu vid silno obtyazhiv 25 stattya Getman samovilno oruduye vijskovoyu skarbniceyu rozdaye zemlyu svoyim prihilnikam Napriklad pomer polkovnik Solonina to Mazepa viddav jogo sela generalnomu oboznomu Duninu Borkovskomu ne zalishivshi nichogo nashadkam polkovnika Solonini Pivnichna vijnaDokladnishe Velika Pivnichna vijna Dokladnishe Pivnichna vijna v Ukrayini Na pochatku XVIII stolittya u stosunkah iz carem z yavlyayetsya napruzhenist 1700 roku vibuhnula Velika Pivnichna vijna U visnazhlivij borotbi za volodinnya uzberezhzhyam Baltijskogo morya golovnimi suprotivnikami vistupali moskovitskij car i 18 richnij korol Shveciyi Karl XII obdarovanij polkovodec ale kepskij politik Zaznavshi ryadu katastrofichnih porazok na pochatku vijni Petro I palkij prihilnik zahidnih zvichayiv virishiv modernizuvati armiyu upravlinnya suspilstvo vzagali Znachno zmicnyuvalasya centralizovana vlada pilnishe kontrolyuvalisya vsi dilyanki zhittya skasovuvalisya takozh zastarili zvichayi V mezhah ciyeyi politiki pid zagrozu potraplyala garantovana 1654 roku tradicijna avtonomiya Getmanshini Pid chas vijni car visunuv pered ukrayincyami nechuvani ranishe vimogi zamist zahistu svoyeyi zemli vid bezposerednih vorogiv polyakiv tatar osmaniv voni buli zmusheni bitisya zi shvedskimi armiyami u dalekij Livoniyi Litvi Centralnij Polshi Regulyarno ukrayinski polki povertalisya z pivnochi zaznavshi vtrat sho syagali 50 60 70 skladu Namagayuchis uzgoditi diyi svoyih vijsk Petro I postaviv na choli kozackih polkiv moskovitskih i nimeckih komandiriv moralnij duh kozakiv zanepav Chuzhozemni oficeri stavilisya z prezirstvom do kozackogo vijska vvazhali girshim chasto vikoristovuvali prosto yak garmatne m yaso Koli popovzli chutki pro namiri carya reorganizuvati kozakiv starshina polozhennya yakoyi bulo pov yazane z vijskovimi posadami zanepokoyilasya Vijna viklikala remstvuvannya sered ukrayinskih selyan mishan skarzhilisya sho v yihnih mistah selah rozmistilisya moskovitski vijska yaki zavdavali utiskiv miscevomu naselennyu Zvidusil pisav carevi Mazepa ya otrimuyu skargi na svavillya moskovitskih vijsk Getman stav vidchuvati zagrozu koli pishli pogolosi pro namiri carya zaminiti jogo chuzhozemnim generalom chi moskovitskim velmozheyu Golovnimi prichinami vihodu z pid moskovskogo protektoratu Ivan Mazepa nazivav nespromozhnist Moskovshini zabezpechiti vijskovij zahist ukrayinskih teritorij porushennya ukrayinskoyi administrativnoyi avtonomiyi ta vladnoyi vertikali v Getmanshini plani shodo reorganizaciyi yiyi socialnogo ta politiko administrativnogo ustroyu i primusovogo pereselennya ukrayinciv na inshi zemli Soyuz iz Korolivstvom ShveciyaShe na pochatku 1707 roku vidbulasya podiya yaka zgodom vivela z rivnovagi getmana ta jogo otochennya Car reformator 10 lyutogo pidpisav imennij ukaz Pro priyednannya Kiyeva ta inshih cherkaskih mist do vidomstva Bilgorodskogo rozryadu Getmanski uryadovci u 1707 roku buli postavleni pered faktom namiru stvorennya na bazi Getmanshini Kiyivskoyi guberniyi peredachi za nastirlivimi zvernennyami polskih soyuznikiv carya Pravoberezhzhya Ukrayini Polshi Nevdovolennya cimi rishennyami Moskvi sprovokuvali opozicijni nastroyi potayemni zibrannya starshin osin 1707 roku Kiyevo Pecherska lavra bazhannya zmistiti postuplivogo caryu getmana Pohid Karla HII detonuvav aktivnist starshini Chastina yiyi na choli z V Kochubeyem pragnula rozv yazati kardinalni problemi Getmanshini za dopomogoyu perezavantazhennya vladnoyi komandi Zmina getmana na Danila Apostola mogla b zmusiti rosijskih uryadovciv pered zagrozoyu vijni dati zadnij hid reformaciyam i piti na postupki getmanskij verhivci zalishivshi vse bez osoblivih zmin Donos V Kochubeya ta I Iskri ne rozv yazav zavdan yaki stavili pered soboyu oponenti I Mazepi Petru I nikoli bulo napruzhuvatisya i zagliblyuvatisya v yihni argumenti u chas koli shvedi vzhe virushili u pohid i treba bulo negajno zajnyatisya spravoyu zustrichi protivnika Rosijske komanduvannya viddayuchi I Mazepi na stratu donoshikiv vodnochas vivodilo z pid upravlinnya getmana kozacki polki u roztashuvannya rosijskih vijsk Faktichno ukrayinskij pravitel misyac za misyacem z nablizhennyam shvediv pozbavlyavsya vijskovogo potencialu z yakim bulo legshe b viznachatisya u tomu liholitti U travni 1708 roku u Bilij Cerkvi starshini z getmanom klyalisya na Yevangeliyi buti zaodno u borotbi za Vitchiznu Pro opozicijnist verhivki getmanskogo uryadu zasvidchuyut donesennya Francishka Grabi rezidenta predstavnika velikogo koronnogo getmana Rechi Pospolitoyi Adama Senyavskogo pri dvori getmana I Mazepi do svogo patrona Realiyi zhovtnya 1708 roku buli ne na korist partiyi zmovnikiv sho pragnuli vidokremiti Ukrayinu vid Moskoviyi karolinci pishli ne na Moskvu a na Starodubshinu pid upravlinnyam getmana zalishilosya 5 gorodovih kozackih polkiv 2 kompanijskih ta 5 serdyuckih polkiv razom do 12000 kozakiv Bilshist faktoriv vkazuvalo na prirechenist povstannya proti carya Ale poboyuvannya sho rosijski uryadovci zatiyali tayemnu gru abi vimaniti getmana ta jogo odnodumciv u polovu shtab kvartiru dlya areshtu zreshtoyu vplinulo na viznachennya verhivki Getmanshini Voni virishili iti na zblizhennya zi shvedskim vijskom 25 zhovtnya getman perepravlyayetsya cherez Desnu za 4 5 kilometriv vid Koropa bilya sela Obolonnya Razom z nim buli jogo odnodumci j nablizheni generalnij oboznij Ivan Lomikovskij generalnij suddya Vasil Chujkevich generalnij pisar Pilip Orlik generalni osavuli Mihajlo Gamaliya ta Dmitro Maksimovich generalnij bunchuzhnij Fedir Mirovich generalnij horunzhij Ivan Sulima mirgorodskij polkovnik Danilo Apostol priluckij Dmitro Gorlenko lubenskij Dmitro Zelenskij chigirinskij Kostyantin Mokiyevskij korsunskij Andrij Kandiba kompanijski polkovniki Yurij Kozhuhovskij Andriyash Malama Gnat Galagan serdyuckij Yakiv Pokotilo pisari Yakiv Grechanij Mihajlo Lomikovskij Samijlo Velichko Ivan Maksimovich nebizh Andrij Vojnarovskij kancelyarist Antonovich ta inshi znatni tovarishi Iz soboyu na drugij bereg Desni I Mazepa vzyav lishe do 1500 starshin kompanijciv i kozakiv inshih zalishiv u Baturini 30 zhovtnya 1708 roku I Mazepa pisav u listi I Skoropadskomu z Digtyarivki sho u Girkah Karl HII nas utverdiv i upevnyav svoyim nikoli ne zminnim korolivskim slovom i danoyu na pismi asekuraciyeyu Ce sprostovuye dumku rosijskogo istorika V Kulikovoyi pro te nihto ne zgaduye pro bud yaki domovlenosti pidpisani pid chas cih zustrichej z chogo mozhna zrobiti visnovok pro yih ukladennya ranishe Originali soyuznickoyi ugodi ne zbereglisya Do nas dijshli lishe kopiyi dogovirnih statej 1710 1711 rokiv a takozh rukopis P Orlika Vivid prav Ukrayini znajdenij istorikom Ilkom Borshakom i opublikovanij u 1925 roci u Lvovi U nomu takozh vmisheno tekst ugodi mizh Ukrayinoyu i Karlom HII 1 J K V zobov yazuyetsya oboronyati Ukrayinu i prilucheni do krayini kozakiv zemli j negajno vislati tudi zadlya cogo pomichni vijska koli vimagatime togo potreba i koli pomochi ciyeyi prositimut knyaz i Stani Vijska ci vstupayuchi v krayinu budut pid komandoyu shvedskih generaliv ale pid chas operacij na Ukrayini J V dovirit keruvannya nimi knyazevi ta jogo nastupnikam i ce trivatime doti doki Ukrayina potrebuvatime togo vijska kotromu J K V vidavatime platnyu a kozaki postachatimut hlib i harchi 2 Vse sho zavoyuyetsya z buvshoyi teritoriyi Moskovshini nalezhatime na pidstavi voyennogo prava tomu hto cim zavolodiye ale vse te sho yak viyavitsya nalezhalo kolis ukrayinskomu narodovi peredayetsya j zaderzhitsya pri ukrayinskim knyazivstvi 3 Knyaz i Stani Ukrayini zgidno z pravom yakim dosi koristuvalisya budut zahovani i vderzhani na vsim prostori knyazivstva i chastin priluchenih do nogo 4 Ivan Mazepa zakonnij knyaz Ukrayini zhodnim sposobom ne mozhe buti narushenij u volodinni cim knyazivstvom po jogo smerti yaka treba spodivatisya ne nastupit she dovgo Stani Ukrayini zahovayut vsi volnosti zgidno z svoyimi pravami ta starodavnimi zakonami 5 Nichogo ne zminitsya v tomu sho dosi zaznacheno shodo gerba j titulu knyazya Ukrayini J K V ne mogtime nikoli prisvoyiti cej titul i gerb 6 Dlya bilshogo zabezpechennya yak cogo dogovoru tak i samoyi Ukrayini knyaz i Stani peredadut J K V na ves chas poki tyagtimetsya cya vijna a z neyu j nebezpeka deyaki z svoyih gorodiv a same Starodub Mglin Baturin Poltavu Gadyach Za vsima oznakami ce ye spravzhnij dokument yakij buv viroblenij 29 30 zhovtnya 1708 roku v Girkah Petro I virishiv zhorstoko pokarati mazepinciv Do Baturina garnizon yakogo skladavsya 1 listopada z 7 8 tisyach vijskovikiv chotiri serdyucki j tri gorodovi polki Baturinska Koropska ta Voronizki sotni kozhna po 500 700 garmashiv pushkariv kozakiv bulo styagnuto 14 polkiv korpusu O Menshikova diviziya R Boura dva polki I Annenkova 5000 strilciv kiyivskogo voyevodi D Golicina 2 listopada 1708 roku Baturin buv vzyatij vnochi zavdyaki tomu sho moskovski strilci yaki postijno buli pri getmanah I Samojlovichu I Mazepi dobre znali vsyu pidzemnu infrastrukturu Baturinskoyi forteci Voni pronikli tayemnimi lazami do mista ta zabezpechili vidkrittya vhidnih vorit vezh Praktichno usi oboronci buli vinisheni Lishe 1000 zahisnikam vdalosya vryatuvatisya Poshirenij mif pro te sho nihto dali ne pidtrimav mazepinciv ne vidpovidaye dijsnosti U kvitni 1709 r do mazepinciv prijshlo blizko 7600 zaporozhciv za pidrahunkami D Yavornickogo u koshovogo K Gordiyenka bulo 38 kureniv po 300 200 150 kozakiv sho v serednomu j stanovit taku kilkist Bardili vkazuye sho do mazepinciv priyednalosya 8000 zaporozhciv Shvedskij perebizhchik Leon Ivashkeyevich svidchiv 17 chervnya 1709 roku na dopiti sho v Zhukah stoit Mazepa a pri nem vojsko kotoroe vcherashnego dnya vyhodilo konnicy tysyachi s 4 pehoty 8 polkov a pri nih 2 pushki Mayemo pri comu dostovirne dzherelo pro zagalnij sklad oboronciv Getmanshini Anglijskij posol u Moskvi Charlz Vitvort 4 travnya 1709 roku napisav donesennya v London Pidpolkovnik ta inshi oficeri zahopleni v polon u cij bitvi pokazali sho korol shvedskij tak samo zajmaye kvartiru v Budishah vijska zh svoyi roztashuvav tak shob blokuvati rosijskij zagin yakij stoyit u Poltavi Kozakiv yaki perejshli na bik korolya shvedskogo voni nalichuyut do 15 000 Dlya pidrahunku kilkosti uchasnikiv povstannya mazepinciv vazhliva j statistika vtrat uchasnikiv borotbi za volyu Ukrayini protyagom kampaniyi kincya 1708 1709 rokiv U Baturini zaginulo yih do 12 14 tisyach u Perevolochni 3 tisyachi Takozh rosijskimi vijskami buli spaleni perevazhno z kozakami ta zhitelyami Mayachka Nehvorosh Keleberda Starij Kodak Novij Kodak Stari Sanzhari i Novi Sanzhari Praktichno shotizhnya protyagom sichnya chervnya 1709 roku ginuli v bojovih sutichkah po 200 300 zaporozhciv kozakiv Yaksho sklasti vtrati povstalih i kilkist yih v Poltavskomu boyu 11000 za donesennyam Ch Vitvorta to vijde sho getmana I Mazepu pidtrimalo svoyim zhittyam aktivnoyu uchastyu do 35 000 40 000 ukrayinciv Suchasni doslidzhennya sprostovuyut mif pro te sho z marionetkovim getmanom I Skoropadskim yakogo obrav car u Poltavskomu boyu bulo 10000 kozakiv naspravdi Petro I v cyu ukrayinsku armiyu dodav moskovski polki donciv kalmikiv yaki stanovili 80 yiyi skladu Ivan Mazepa ta Karl XII na Dnipri pislya Poltavi Uprodovzh oseni zimi vesni 1708 1709 rokiv vijskovi sili supernikiv manevruvali pragnuchi znajti dlya sebe strategichno vigidni poziciyi ta zaruchitisya pidtrimkoyu ukrayinskogo naselennya Nareshti 27 chervnya 1709 roku vidbulasya Poltavska bitva Peremozhcem u nij vijshlo Moskovske carstvo u rezultati chogo provalilisya plani Shvedskoyi imperiyi pidporyadkuvati sobi Pivnichnu Yevropu Moskoviya zabezpechila sobi kontrol nad uzberezhzhyam Baltijskogo morya pochala peretvoryuvatisya na mogutnyu yevropejsku derzhavu TvorchistIvan Mazepa buv lyudinoyu emocijnoyi pristrasnoyi vdachi Vin mav ryad talantiv ta dostoyinstv grav na banduri zahoplyuvavsya mistectvom kolekcionuvav zbroyu Shiroko vidomi poetichni sprobi getmana zokrema jogo Duma pisnya pro chajku nebogu psalmi i ryad inshih poezij Shedevrom intimnogo epistolyariyu ye listi getmana do Motri dochki Generalnogo suddi Vasilya Kochubeya Slavnozvisna Duma getmana Mazepi Vsi pokoyu shiro pragnut ye duzhe vazhlivoyu pam yatkoyu ukrayinskoyi nacionalno politichnoyi dumki XVII XVIII storichchya U svoyemu virshi Mazepa majsterno zobraziv vsyu velichnist svoyeyi politichnoyi ideologiyi Bilsh togo virsh Duma ye cinnim dokumentalnim zobrazhennyam stanovisha Ukrayini kincya XVII stolittya SmertVtikayuchi pislya porazki vid peresliduvannya moskovskoyi kinnoti Mazepa i Karl XII znajshli pritulok u Moldovskomu knyazivstvi sho nalezhalo Osmanskij imperiyi Tut bilya mista Benderi u seli Varnicya 21 abo 22 veresnya 1709 roku Ivan Mazepa pomer i buv pohovanij Zgodom perepohovanij u Galaci nini Rumuniya Cherez dva roki osmanski maroderi zrujnuvali mogilu Zgodom kozaki perepohovali tilo getmana Anafema Rosijskoyi Pravoslavnoyi Cerkvi Dokladnishe Anafema na getmana Ivana Mazepu Petro I vigrav ne lishe Poltavsku bitvu vin vigrav informacijnu vijnu proti ukrayinskogo getmana Ivana Mazepi Obraz nevdyachnogo zradnika stvorenij she za pravlinnya Petra zgodom pidtrimuvala velikorosijska oficijna ideologiya Za ironiyeyu doli I Mazepi kotrij use svoye zhittya zberigav viddanist pravoslavnij cerkvi i stav chi ne najbilshim mecenatom ta fundatorom pravoslavnih hramiv na terenah Ukrayini ponad dva stolittya v usih cerkvah Rosijskoyi imperiyi shorichno v pershu nedilyu velikogo postu progoloshuvali anafemu Polyarno rizni ocinki Mazepi davali avtori dorevolyucijnoyi literaturi Radyanska derzhava prodovzhila tradiciyu tavruvannya postati ukrayinskogo getmana im ya yakogo zgaduvalosya viklyuchno v lajlivomu konteksti Za rozporyadzhennyam carya Rosijska pravoslavna cerkva ogolosila anafemu Ivanovi Mazepi Pryama citata Novyj izmennik naricaemyj Ivashka Mazepa byvshij getman ukrainskij ili pache antihristov predtecha lyutyj volk ovcheyu pokrytyj kozheyu i potaennyj vor sosud zmein vneshne zlatom blestyashij chestiyu i blagolepiem krasyashijsya vnutri zhe vsyakoj nechistoty kovarstva zloby diavolskoj hitrosti nepravdy vrazhdy nenavisti muchitelstva krovoprolitiya i ubijstva ispolnennyj Ehidnino porozhdenie kak zmej vselukavyj yad svoego zlogo umyshleniya na pravoslavnoe gosudarstvo izbleva v 1708 g v mesyace dekabre Kak vtoroj Iuda predatel otverzhisya Hrista Gospoda i blagochinnoj derzhavy vidsutnye v dzhereli Dosi Rosijska pravoslavna cerkva ta Ukrayinska pravoslavna cerkva Moskovskogo patriarhatu anafemu ne znyali Naprikinci 2018 roku Vselenskij Patriarh ogolosiv sho anafema na Ivana Mazepu bula nakladena z politichnih prichin i tomu bula nedijsnoyu she z pochatku nakladannya KPC napolyagaye na tomu sho getman pomer yak viryanin Vselenskogo patriarhatu V emigraciyi v m Benderi Ivan Mazepa vilno spovidavsya u pravoslavnih svyashenikiv Vselenskogo patriarhatu Same voni naputstvuvali jogo na smertnomu odri i vidpustili vid grihiv a potim i vidspivuvali Jogo tilo bulo pokladene v pravoslavnij cerkvi mistechka Varnici yaka perebuvala v yurisdikciyi Vselenskogo patriarhatu a zgodom jogo perepohovali v misti Galac na Dunayi de v centralnomu sobori Svyato Georgiyivskogo monastirya miscevij mitropolit vidsluzhiv zaupokijnu sluzhbu za spochilim getmanom Cej mitropolit buv iyerarhom Vselenskogo patriarhatu Otzhe mozhemo govoriti sho Ivan Mazepa pomer yak virnij Materi Cerkvi Vselenskogo patriarhatu Utim chastina pravoslavnogo duhivnictva zokrema arhimandrit Viktor Bed vid UPC MP vvazhaye cyu anafemu vzhe nedijsnoyu U Mihajlivskomu monastiri UPC KP molyatsya za upokij jogo dushi 10 lipnya 1918 roku u Sofijskomu sobori yepiskop Nazarij z dozvolu mitropolita Kiyivskogo i Galickogo Antoniya vidsluzhiv panahidu za getmanom Ivanom Mazepoyu Pid chas panahidi za propoziciyeyu Valentina Otamanovskogo bulo virisheno perenesti prah Mazepi Petra Kalnishevskogo Pavla Polubotka do Svyatoyi Sofiyi pohovati poryad z grobniceyu Yaroslava I Mudrogo vidsutnye v dzhereli Neviznannya anafemi Vselenskim Pravoslav yam U veresni 2018 roku Vselenskij patriarhat pislya pochatku Nadannya avtokefaliyi Ukrayinskij pravoslavnij cerkvi povidomiv sho nikoli ne viznavav nekanonichnoyi anafemi yaka bula nakladena na ukrayinskogo getmana Ivana Mazepu Rosijskoyu pravoslavnoyu cerkvoyu Kulturna spadshinaStavlennya do getmana v istoriografiyi Rishennya Mazepi vidmovitis vid soyuznickih stosunkiv z Moskoviyeyu dosi rozglyadayetsya znachnoyu chastinoyu rosijskih istorikiv yak i ranishe oficijnoyu istoriografiyeyu Rosijskoyi imperiyi ta SRSR yak zrada i porushennya Pereyaslavskoyi ugodi Za chasiv perebudovi 1986 1991 rokiv u SRSR upershe buli dozvoleni publikaciyi z inshim traktuvannyam dij getmana Pislya progoloshennya nezalezhnosti Ukrayinoyu 1991 roku stavlennya do Mazepi v oficijnih istorichnih doslidzhennyah j pidruchnikah znachno pokrashilosya Na vidminu vid rosijskoyi istoriografiyi suchasna ukrayinska perevazhno pravoberezhna rivno yak i jogo svogo chasu ridnya vzagali chasto vvazhaye jogo nacionalnim geroyem Ukrayini Mecenatstvo Dokladnishe Cerkovna diyalnist Ivana Mazepi Kiyevo Pecherska lavra Troyicka Nadbramna cerkva 1106 1108 perebudovi XVII XX stolit vidnovlena koshtom Mazepi Uspenskij sobor 1073 1089 perebudova XVII XVIII stolit vidnovlenij koshtom Mazepi 1690 podarunki Cerkva Vsih svyatih nad Ekonomichnoyu bramoyu 1696 1698 pobudovana koshtom Mazepi Kam yanij mur 1696 1701 buduvavsya koshtom Mazepi pivdenno zahidna bashta bashta Ivana Kushnika vid nazvi cerkvi yaku tam hotili vidkriti na chest patrona Ivana Samojlovicha pobudovana 1696 roku pivdenna Chasova chi Godinnikova bo v nij do 1818 roku buv godinnik pivnichna Malyarna bo tam mistilasya malyarna majsternya shidna Onufriyevska vid cerkvi svyatogo Onufriya abo Palatna bo tut mistilisya palati Ivana Mazepi 1698 1701 Cerkva Rizdva Bogorodici 1696 Mikilska likarnyana cerkva kinec 1690 h Trapezna Pokrovi Bogorodici kinec 1690 h znishena bilshovikami u 1960 ih Voznesenska cerkva 1701 1705 Svyato Troyickij sobor Kirilivskogo monastirya 1695 Vijskovij Mikilskij sobor 1690 1696 Bogoyavlenskij sobor 1693 Sofijskij sobor u Kiyevi 1697 1700 Dzvinicya dzvin i muri Sofiyivskogo monastirya u Kiyevi 1699 1707 Dzvinicya Pustinno Mikolayivskogo monastirya druga polovina 1690 h Sobor Zhivonachalnoyi Trijci v Baturini 1692 Cerkva Svyatogo Mikoli v Baturini Voskresenska cerkva v Baturini Cerkva Pokrovi Bogorodici v Baturini Sobor Voznesinnya Gospodnogo Bahmackogo monastirya Uspenska cerkva Gluhivskogo monastirya 1692 Trapezna ta dzvinicya Gluhivskogo monastirya Uspenska murovana trapezna cerkva Gustinskogo monastirya Mala trapezna cerkva Gustinskogo monastirya Pokrovska cerkva v seli Digtyarivci Novgorod Siverskogo rajonu Chernigivskoyi oblasti 1708 1709 abo 1710 Cerkva Presvyatoyi Bogorodici Domnickogo Rizdvyano Bogorodickogo monastirya 1696 Cerkva Petra i Pavla v seli Ivanivskomu pochatok 1700 ih Cerkva Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici na Sichi 1693 Derev yanij hram Svyatogo Ioanna Predtechi Kam yanskogo Uspenskogo monastirya Cerkva Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici Baturinskogo Krupickogo monastirya pochatok 1700 ih Hram Preobrazhennya Gospodnya Lubenskogo Mgarskogo monastirya Trapezna cerkva Lubenskogo Mgarskogo monastirya Derev yanij hram v im ya Voskresinnya Hristovogo v Lyubechi Murovana Voskresenska cerkva v Lyubechi Sobor Svyatogo Mikolaya Makoshinskogo Mikolayivskogo monastirya Cerkva v seli Mohnatin 1692 ikonostas iz gerbom Mazepi Cerkva Presvyatoyi Bogorodici v Novobogorodicku 1688 Voznesenskij sobor u Pereyaslavi 1700 Derev yana cerkva v s Prachi Derev yana cerkva Svyatogo Ioanna Hrestitelya Troyickij sobor Troyicko Illinskogo monastirya v Chernigovi 1679 1695 Cerkva Svyatogo Ivana Yevangelista z vivtarem u Chernigovi P yatnicka cerkva v Chernigovi Cerkva Ioanna Predtechi v Chernigovi Trapezna z dvobannim hramom Vsih Svyatih v Chernigovi Mikilska cerkva u Bilij Cerkvi 1706 Bratskij Bogoyavlenskij monastir Mihajlivskij Zolotoverhij monastir u Kiyevi Korpus Kiyevo Mogilyanskoyi akademiyi 1703 Chernigivskij kolegium 1701 1702 Hrestovozdvizhenskij sobor Poltavskogo Hrestovozdvizhenskogo monastirya 1689 1709 Mazepa v literaturi ta mistectvi Dokladnishe Ivan Mazepa v literaturi ta mistectvi Ezhen Delakrua Mazepa na koni Mazepa na perepravi cherez Dnipro Kornilo Ustiyanovich 1883 Moneta 10 griven iz zobrazhennyam I C Mazepi 10 grivneva banknota iz zobrazhennyam I C Mazepi najstarishij variant ne v obigu 10 grivneva banknota iz zobrazhennyam I C Mazepi Nova 10 grivneva moneta iz zobrazhennyam I S Mazepi Getman Ivan Mazepa najvidomishij v Yevropi ta Americi getman Ukrayini Jomu prisvyacheno 186 gravyur 42 kartini 22 muzichni tvori 17 literaturnih tvoriv 6 skulptur Sered najvidomishih tvoriv gravyuri Ivana Miguri Ivana Shirskogo Danila Galyahovskogo Leontiya Tarasevicha portreti nevidomih hudozhnikiv XVII pochatku XVIII stolittya sho zberigayutsya v muzeyah Ukrayini polotna istoriko legendarnogo zmistu vidomih hudozhnikiv Yuliusha Kossaka Ye Harpentera Teodora Zheriko Mazepa 1823 Ezhen Delakrua Mazepa 1824 Orasa Verne dva polotna Mazepa otochenij kinmi 1825 ta Vovki u pogoni za Mazepoyu 1826 kartini Pokarannya Mazepi 1827 Smert Mazepi data nevidoma Teodor Shasserio Divchina kozachka nad tilom Mazepi 1851 poetichni ta prozovi tvori Dzhordzha Bajrona Viktora Gyugo Yuliusha Slovackogo Oleksandra Pushkina Fadeya Bulgarina Asaki George Bertolta Brehta Yu B Zaleskogo muzichni instrumentalni ta operni tvori Petra Sokalskogo Sh Purni Petra Chajkovskij Ferenca Lista Sergiya Rahmaninova obraz Mazepi ta jogo sprav zberigayetsya v narodnomu folklori zokrema dumah prikazkah napriklad Vid Bogdana do Ivana ne bulo getmana tosho navit v elementah odyagu mazepinka V almanasi I Sreznevskogo Zaporozhskaya starina 1834 podano tekst narodnoyi dumi pid nazvoyu Semen Palij i Mazepa de postat Mazepi traktovana z oficijnih imperskih pozicij yak zradnika odnak doslidniki novitnogo chasu zokrema G Nudga vvazhayut cyu dumu falsifikatom stvorenim imovirno samim I Sreznevskim dzherelo Dzhordzh Gordon Bajron Mazepa 27 serpnya 2011 u Wayback Machine poema 1818 Oleksandr Pushkin Poltava 22 chervnya 2007 u Wayback Machine poema 1828 1829 Viktor Gyugo poema 1829 Yuliush Slovackij Mazepa poema 1840 Ferenc List Mazepa simfonichna poema 1851 Petro Chajkovskij Mazepa opera Majkl Balf Storinkova kantata Taras Shevchenko rizni virshi Chernec Irzhavec Velikij loh Son Gori moyi visokiyi 1847 ta in Stepan Rudanskij poema Mazepa Pantelejmon Kulish virsh Do Mazepi prochitavshi jogo biografiyu opubl 1893 napisannya poeziyi pripadaye na svoyeridnij antikozackij period diyalnosti Kulisha tomu postat Ivana Mazepi traktovano v nij znachnoyu miroyu z oficijnih imperskih pozicij Bogdan Lepkij cikl romaniv pentalogiya Mazepa Motrya Ne vbivaj Baturin Poltava Z pid Poltavi do Bender Bertolt Breht Balada pro Mazepu 24 travnya 2013 u Wayback Machine Kondratij Rilyeyev Vojnarivskij Volodimir Sosyura Mazepa 8 zhovtnya 2011 u Wayback Machine poema 1928 1959 1960 Molitva za getmana Mazepu 16 bereznya 2015 u Wayback Machine ta inshi virshi 1998 roku skulptor Gennadij Yershov stvoriv pogruddya Mazepi obraz getmana mecenata Igor Pavlyuk Golod i lyubov Vikradennya Yevropi Dramatizovana poema 5 kvitnya 2016 u Wayback Machine 2006 S 155 196 Rafael Grugman Zapovit Mazepi knyazya Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi vidkrilosya v Odesi prapravnukovi Bonaparta Zaveshanie Mazepy knyazya Svyashennoj Rimskoj imperii otkryvsheesya v Odesse prapravnuku Bonaparta 13 veresnya 2021 u Wayback Machine prigodnickij roman 2021 Filmi Mazepa 1909 V Goncharova v golovnij roli A Gromov Mazepa 1913 D Sahnenka Mazepa 1914 V Gardina z I Mazzhuhinim Mazepa 1914 Ye Puhalskogo P Chardinina u strichci Obitnicya 1992 getmana graye F Strigun Pro nogo i scenarij G Shtonya Oj gore tij chajci dokumentalnij film rezhisera L Anichkina Anatema 1992 Getman Ivan Mazepa rezhisera K Krajnogo Kiyivnaukfilm 1993 kinotvir Yu Illyenka Molitva za getmana Mazepu 2002 V golovnij roli P Illyenko S Marchenko B Stupka Tayemnici velikih Ukrayinciv Ivan Mazepa U Poltavi z 2003 po 2012 rik prohodiv vseukrayinskij festival Mazepa fest Na nomu mitci predstavlyayut svoyi literaturni muzichni tvori vidbuvayutsya zustrichi iz diyachami kulturi NagorodiMazepinskij hrest Hrest Ivana MazepiVshanuvannya pam yatiVidtvorennya obrazu Ivan Mazepa suchasnij stinopis v Uspenskij katedri Kiyevo Pecherskogo monastirya Portret Mazepi u centri M V Pidgornogo Muzej Poltavskoyi bitvi Ivan Mazepa v Istoriyi Ukrayini Rusi Mikoli Arkasa 1912 Reprodukciya kartini roboti Osipa Kurilasa 1910 Portret Mazepi z Dniprovskogo istorichnogo muzeyu Mistectvoznavec V Aleksandrovich vvazhaye jogo zobrazhennyam Yana Friderika Sapyegi a istorik S Pavlenko Grigoriya Potomkina Verhovnij vijskovij vozhd zaporizkih kozakiv Ivan Mazepa latin Nimecka gravyura 1 yi pol XVIII st I Bernigerot Naseleni punkti Mazepa taunship SShA Mazepa Minnesota SShA Mazepa Pensilvaniya SShA Mazepa Pivdenna Dakota SShA SShA Mazepa Alberta Kanada Mazepa Bej Pivdenno Afrikanska Respublika Mazepinci Ukrayina Vulici Detalnishe div Vulicya Ivana Mazepi Prospekt Ivana Mazepi Dnipro Vulicya Ivana Mazepi Kiyiv Vulicya Ivana Mazepi Poltava Vulicya Ivana Mazepi Kremenchuk Vulicya Ivana Mazepi Cherkasi Vulicya Ivana Mazepi Bila Cerkva Vulicya Ivana Mazepi Zhitomir Vulicya Getmana Mazepi Lviv Vulicya Getmana Mazepi Hmelnickij Vulicya Getmana Mazepi Rivne Vulicya Getmana Mazepi Ivano Frankivsk Vulicya v Kiyevi U zhovtni 2007 roku vulicyu Sichnevogo povstannya u Pecherskomu rajoni Kiyeva rishennyam Kiyivradi perejmenovano na vulicyu Ivana Mazepi Za vidpovidne rishennya progolosuvali 71 z 96 prisutnih deputativ Kiyivradi Proti buv lishe odin Rishennya bulo prijnyate z metoyu vshanuvannya pam yati odnogo z najvidatnishih getmaniv Ukrayini ta vrahovuyuchi rishennya Kiyivradi vid 20 listopada 1997 roku Pro povernennya deyakih istorichnih nazv ta perejmenuvannya na vidznaku 80 richchya pam yatnih podij ukrayinskoyi revolyuciyi 1917 1920 rokiv Na brifingu pered pochatkom zasidannya sesiyi sekretar Kiyivradi Oles Dovgij pidkresliv sho ce perejmenuvannya ye duzhe vazhlivim v istorichnomu sensi bo Mazepa maye bezposerednye vidnoshennya do zaznachenoyi vulici Zokrema rozmisheni tut Voznesenska cerkva ta zhinochij monastir zvedeni za koshti Ivana Mazepi za jogo zh koshti zvedeno kam yanij mur Kiyevo Pecherskoyi Lavri ta provedeno nizku budivelnih robit na yiyi teritoriyi Prote na zasidannya Kiyivradi 8 lipnya 2010 roku bilshu chastinu vulici vid Ploshi Slavi do ploshi Geroyiv Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni perejmenuvali na vulicyu Lavrsku Ye informaciya sho ce bulo zrobleno na prohannya moskovskogo patriarha Kirila Pri comu komisiya Kiyivradi z pitan kulturi ne uhvalyuvala rishennya pro take perejmenuvannya 8 lipnya 2016 rozpochato zbir pidpisiv pid peticiyeyu pro povernennya imeni Ivana Mazepi chastini vulici sho prolyagaye vid ploshi Slavi do ploshi Geroyiv Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni znachushist faktu Naukovi zakladi Harkivskij naukovo doslidnij institut kozactva imeni getmana Mazepi Memorialni doshki U Lucku 2013 roku vidkrito memorialnu doshku na vulici sho maye im ya getmana Mazepi U Bilij Cerkvi 2016 roku vstanovleno barelyef Ivana Mazepi na budinku miscevoyi Prosviti Yaroslava Mudrogo 11 Avtor barelyefu rizbyar Vatutine Iniciator golova Pam yatniki Pershij pam yatnik Ivanu Mazepi vstanovili u 1994 roci v s Mazepinci Bilocerkivskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti Ukrayina Skulptor E Gorban Pam yatnik vstanovleno na koshti vidomogo ukrayinskogo mecenata Mar yana Kocya U 2007 roci 3 j Prezident Ukrayini Viktor Yushenko vidav ukaz 955 2007 vid 09 10 2007 yakim peredbachalosya sporudzhennya pam yatnika Ivanovi Mazepi ta jogo soratnikam v Kiyevi Poltavi ta inshih naselenih punktah Ukrayini do 300 richchya podij pov yazanih z voyenno politichnim vistupom getmana Ukrayini Ivana Mazepi ta ukladennyam ukrayinsko shvedskogo soyuzu U chastini vidkrittya monumenta v Kiyevi cej ukaz narazi ne realizovano Postijna komisiya Kiyivradi z pitan miscevogo samovryaduvannya regionalnih ta mizhnarodnih zv yazkiv 18 zhovtnya 2021 spryamuvala oficijnij zapit do Uryadu shodo stanu realizaciyi cogo ukazu v chastini sporudzhennya pam yatnika getmanovi Mazepi v misti Kiyevi ta stanu jogo finansuvannya Pam yatnik Ivanu Mazepi Mazepinci Pam yatnik Ivanu Mazepi Galac Pam yatnik getmanu Mazepi ta korolyu Karlu XII Digtyarivka Pam yatnik Ivanu Mazepi Kergonkson Pam yatnik Ivanu Mazepi Perhtoldsdorf Pam yatnik Ivanu Mazepi Poltava Pam yatnik Ivanu Mazepi Chernigiv 22 lipnya 2017 roku v ramkah festivalyu Getmanska slava v smt Kolomak buv urochisto vidkritij pam yatnik Ivanu Mazepi 30 listopada 2018 roku Vladislav Popovich vid imeni GI Pochesna Varta i gromadi Nizhina v den 300 richchya tragichnoyi zagibeli Karla XII vstanoviv pam yatnij kamin u centri Nizhina na yakomu planuvalosya vstanoviti memorialnu doshku na chest Ivana Mazepi Karla XII i Pilipa Orlika Prote togo zh dnya za rozporyadzhennya Nizhinskogo miskogo golovi cej kamin bulo zabrano z miscya vstanovlennya Galereya Pogruddya u seli Mazepinci de vin narodivsya Pam yatnik u Poltavi Pogruddya u Nacionalnomu muzeyu zapovidniku ukrayinskoyi vijskovoyi zvityagi Avtor Gorban Ye Yu 1992 Barelyef v Muzeyi istoriyi Poltavskoyi bitvi Skulptor O Olenich XXI st gips Korabli Na chest nogo buv nazvanij krejser Getman Ivan Mazepa 2 zhovtnya 2022 roku u Stambuli buv spushenij na vodu korvet Getman Ivan Mazepa Inshe Mazepa 1 i Mazepa 2 mikrorajoni mista Galaca Rumuniya Nacionalnij park Mazepa Mazeppa National Park nacionalnij park u shtati Kvinslend Avstraliya Park Mazepa miskij park u misti Mursvill Pivnichnoyi Karolini 6 travnya 2020 roku ukazom Prezidenta Ukrayini im ya Ivana Mazepi prisvoyeno 54 tij okremij mehanizovanij brigadi Suhoputnih vijsk Zbrojnih Sil Ukrayini PrimitkiSNAC 2010 d Track Q29861311 www mazepa name Arhiv originalu za 19 kvitnya 2021 Procitovano 13 lyutogo 2018 Polonska Vasilenko Nataliya 1995 Ulyanovskij Vasil Golovko Svitlana red Istoriya Ukrayini vid 3 Kiyiv Libid s 53 ISBN 978 5 325 00589 3 Doktor istorichnih nauk Yurij Micik vvazhaye datu narodzhennya Ivana Mazepi 20 bereznya 1639 r nepravilnoyu oskilki nebesnim patronom getmana vvazhavsya Ioann Predtecha Micik Yu Ivan Mazepa K 2007 S 10 11 Istorik Sergij Pavlenko vivchivshi panegiriki prisvyacheni pravitelyu Ukrayini jogo listi ta inshi dzherela dijshov visnovku najpravdopodibnishe takoyu datoyu bulo 29 serpnya 1639 r den usiknovennya golovi Ioanna Predtechi Nini cej den pripadaye na 11 veresnya Pavlenko S Do pitannya pro den narodzhennya getmana Ivana Mazepi 20 bereznya chi 11 veresnya Baturinska starovina Zbirnik naukovih prac Vip 8 12 Nizhin 2020 S 32 40 Datu 20 bereznya poshiriv poet i krayeznavec Timko Padura yakij nibito diznavsya pro neyi vid svogo vchitelya A toj svoyeyu chergoyu pobachiv kilka sumnivnih ryadkiv z biografiyi getmana v Kremeneckomu molitovniku XVIII stolittya Ivan Mazepa ne mig naroditisya u rodovij mayetnosti Mazepincyah oskilki shlyahtichi zhili pid ohoronoyu Bilocerkivskogo zamku a gospodaryuvali na hutorah U toj chas teritoriyu okrugi Bilocerkivshini vinishiv nabig ordinciv Historical Dictionary of Ukraine Ivan Katchanovski Zenon E Kohut Bohdan Y Nebesio Myroslav Yurkevich 2nd ed Toronto Plymouth Lanham The Scarecrow Press 2013 361 p Stanislavskij V V Mazepa Ivan Stepanovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi S 421 ISBN 978 966 00 1028 1 Pidkova Igor Shust Roman red 2002 Mazepa Ivan Stepanovich Dovidnik z istoriyi Ukrayini vid 2 ge dooprac i dopov Kiyiv Geneza s 285 286 Oficijnij titul Presvetlejshego i derzhavnejshego velikogo gosudarya ego carskogo velichestva Vojsk Zaporozhskih getman slavnogo china svyatogo apostola Andreya i Belogo Orla kavaler Universali Ivana Mazepi 1687 1709 Institut ukrayinskoyi arheografiyi ta dzhereloznavstva imeni M S Grushevskogo Centralnij derzhavnij istorichnij arhiv Ukrayini Kiyiv Lviv NTSh 2002 Hizhnyak Z I Mazepa Ivan Stepanovich Kiyevo Mogilyanska akademiya v imenah XVII XVIII st Enciklopedichne vidannya vidp red V S Bryuhoveckij nauk red uporyad Z I Hizhnyak Kiyiv Vidavnichij dim Kiyevo Mogilyanska akademiya 2001 C 342 345 736 c ISBN 966 518 132 7 Matkovskij Yan 1 serpnya 2014 Ivan Mazepa chi Yan Kolodinskij Volinskij monitor originalu za 6 chervnya 2021 Kozackij Narod Arhiv originalu za 17 kvitnya 2012 Procitovano 28 chervnya 2012 V V Krivosheya Stepan Mazepa i Bilocerkivshina Gileya Zbirnik naukovih prac K 2009 Vipusk 25 V Syerchik podaye sho takozh v Yezuyitskim kolegiumi v Polocku Vintonyak O Anatema na getmana Mazepu 29 kvitnya 2016 u Wayback Machine Ukrayinskij istorik 1990 S 64 Tayirova Yakovleva Tetyana 2007 Mazepa PDF Zhittya chudovih lyudej ros Moskva Moloda gvardiya s 15 16 ISBN 978 5 235 02966 8 Dashkevich Yaroslav 1994 Pavlo Teterya Volodari getmanskoyi bulavi Istorichni portreti Kiyiv Varta s 267 Krupnickij Boris 2003 Getman Mazepa ta jogo doba Kiyiv Ukrayina s 22 ISBN 966 524 123 0 Pavlenko Sergij 2019 Nova versiya pro prichini figuruvannya I Mazepi u sudovij spravi pro zradu O Zagorovskoyu svogo cholovika Siveryanskij litopis 4 5 237 249 doi 10 5281 zenodo 3546403 ISSN 2518 7430 Ogloblin Oleksander 2001 Rozdil I Ivan Mazepa do getmanstva U Vinar Lyubomir Girich Igor Atamanenko Alla red Getman Ivan Mazepa ta jogo doba vid 2 e dopovnene Nyu Jork Kiyiv Lviv Parizh Toronto ISBN 1 879070 13 8 Historische Remargues 22 I 1704 Humburg sub dato 27 Xl 1703 Moskva Mackiv 116 Bagalika Anastasiya Shumilo Sergij 18 serpnya 2018 Vcheni viyavili dokumentalnu znahidku de zapisane spravzhnye im ya druzhini getmana Ivana Mazepi gromadske radio originalu za 6 chervnya 2019 Ogiyenko Ivan 1948 Priyednannya cerkvi ukrayinskoyi do cerkvi moskovskoyi v 1686 r DjVu Vinnipeg Nasha kultura s 67 Pavlenko Sergij 27 grudnya 2019 Uchast generalnogo osavula Ivana Mazepi u viborah mitropolita 1685 r ta perepidporyadkuvanni Kiyivskoyi mitropoliyi Siveryanskij litopis 6 129 160 doi 10 5281 zenodo 3593610 ISSN 2518 7430 Ogloblin Oleksander 2001 Rozdil II Ivan Mazepa getman Ukrayini U Vinar Lyubomir Girich Igor Atamanenko Alla red Getman Ivan Mazepa ta jogo doba vid 2 e dopovnene Nyu Jork Kiyiv Lviv Parizh Toronto ISBN 1 879070 13 8 Vorona P 2009 Vid Bogdana do Ivana Ridnij kraj 1 s 42 45 ISSN 2075 1222 Takozh jmovirno sho rich pro Ivana Samojlovicha Kashenko Adrian 1992 Opovidannya chetverte roki 1681 1709 borotba za prava j volnosti Vijska Zaporozkogo Opovidannya pro slavne Vijsko Zaporozke nizove Kiyiv Veselka ISBN 5 301 01007 7 Krivosheya Volodimir 2004 Genealogiya ukrayinskogo kozactva Narisi istoriyi kozackih polkiv vid 2 ge Kiyiv Stilos Mackiv Teodor 1995 Rozdil chetvertij Mazepa v avstrijskih dzherelah Getman Ivan Mazepa v zahidnoyevropejskih dzherelah vid druge dopovnene Kiyiv Poltava Kucheruk Oleksandr 1990 1991 Golovnij arhitektor Moskvi Pam yatki Ukrayini 4 1 44 57 ISSN 0131 2685 Tarapon O Mazepa Ivan Enciklopedichnij slovnik simvoliv kulturi Ukrayini Za zag red V P Kocura O I Potapenka V V Kujbidi 5 e vid Korsun Shevchenkivskij FOP Gavrishenko V M 2015 S 466 912 s ISBN 978 966 2464 48 1 Olegovich Sergij 2002 Organizaciya impichmentu Mazepi 1707 roku Siveryanskij litopis 6 22 31 ISSN 2518 7430 Smolij Valerij Ivan Mazepa Miska specializovana molodizhna biblioteka originalu za 18 zhovtnya 2017 Procitovano 25 sichnya 2018 Ogloblin Oleksander 2001 Duma Getmana Ivana Mazepi U Vinar Lyubomir Girich Igor Atamanenko Alla red Getman Ivan Mazepa ta jogo doba vid 2 e dopovnene Nyu Jork Kiyiv Lviv Parizh Toronto ISBN 1 879070 13 8 Tarapon O Mazepa Ivan Enciklopedichnij slovnik simvoliv kulturi Ukrayini Za zag red V P Kocura O I Potapenka V V Kujbidi 5 e vid Korsun Shevchenkivskij FOP Gavrishenko V M 2015 S 468 912 s ISBN 978 966 2464 48 1 Russkaya pravoslavnaya cerkov Oficialnyj sajt Moskovskogo patriarhata originalu za 26 sichnya 2021 Procitovano 17 travnya 2022 Filaret poyasniv chomu Vselenskij patriarhat zgadav pro anafemu Mazepi Ukrinform 21 veresnya 2018 originalu za 14 zhovtnya 2018 Dzhuma Natalya 18 veresnya 2018 Mazepa pomer yak virnij Materi Cerkvi Vselenskogo patriarhatu arhiyepiskop Telmiskij Iov Gecha Cenzor NET originalu za 25 kvitnya 2019 V UPC MP nagadali sho anafema na getmana Ivana Mazepu nedijsna Korrespondent net 22 bereznya 2013 originalu za 2 zhovtnya 2013 Procitovano 20 bereznya 2017 Arhimandrit UPC MP dovodit vidsutnist anafemi na Mazepu Obozrevatel 22 bereznya 2013 Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini Arhiv originalu za 29 chervnya 2016 Vselenskij patriarhat vvazhaye anafemu Mazepi nekanonichnoyu Livij bereg 17 veresnya 2018 originalu za 18 veresnya 2018 Pirig Volodimir 17 veresnya 2018 Vselenskij patriarhat vvazhaye rosijsku anafemu na Mazepu nekanonichnoyu Zaxid net originalu za 18 veresnya 2018 Stanislavskij V yacheslav Getman Ivan Mazepa geroj Ukrayini www mazepa name Antipovich G 2007 Zgadajmo pravednikiv yaki zmusili svit shanuvati Ukrayinu do 300 richchya vid chasu obrannya Ivana Mazepi Getmanom Ukrayini Molod Ukrayini 57 8 Stanislavskij V yacheslav 2004 PDF Slovo Prosviti 37 10 Arhiv originalu PDF za 1 listopada 2021 Krasilnikova G 2008 Getman Ivan Mazepa zradnik chi narodnij geroj Istoriya Ukrayini 39 16 21 Syundyukov Igor Tisyachna Nadiya 17 zhovtnya 2008 Tetyana TAYiROVA YaKOVLYeVA Getman Mazepa neperesichna osobistist yaka viklikatime interes she ne odne stolittya Den 187 6 7 Cerkovni sporudi sho buli zbudovani restavrovani abo ozdobleni koshtom I Mazepi www mazepa name Arhiv originalu za 12 kvitnya 2013 Procitovano 25 grudnya 2013 Cogo roku Mazepa fest trivatime tri dni UNIAN 4 veresnya 2011 originalu za 11 grudnya 2011 Pavlenko Sergij 2009 Dnipropetrovskij portret getmana I Mazepi Siveryanskij litopis ukr 2 3 239 243 Ageyeva Vira BBC News Ukrayina Mazepa geroj chi zradnik obraz getmana u Bajrona i Pushkina BBC News Ukrayina Verovkin Oleksandr Yak ta chomu perejmenovuyut vulici u Zaporizhzhi Zaporozka Sich originalu za 13 sichnya 2017 Procitovano 12 sichnya 2017 Shokalo Marta 24 zhovtnya 2007 BBC Arhiv originalu za 17 grudnya 2007 Procitovano 12 grudnya 2008 Vulicyu Mazepi nazvali Lavrskoyu chastinu BBC 8 lipnya 2010 originalu za 11 lipnya 2010 Procitovano 09 zhovtnya 2010 Arhiv originalu za 26 serpnya 2016 Procitovano 19 lipnya 2016 Bodnaruk L Luchani vshanuvali getmana Mazepu Lesya Bodnaruk Volin 2013 18 trav S 6 Vigovska Tetyana 29 serpnya 2016 Pid chas VII Bilocerkivskogo Paradu Vishivanok u Bilij Cerkvi vidkrili barelyef Mazepi Chas Zmin Inform originalu za 17 sichnya 2021 Procitovano 18 listopada 2017 Pam yatniki na chest Ivana Mazepi www mazepa name Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 9 zhovtnya 2007 roku 955 2007 Pro vidznachennya 300 richchya podij pov yazanih z voyenno politichnim vistupom getmana Ukrayini Ivana Mazepi ta ukladennyam ukrayinsko shvedskogo soyuzu U Kiyevi na Pechersku pobuduyut pam yatnik Ivanu Mazepi kyiv24 news 11 listopada 2021 originalu za 11 listopada 2021 Kiyivska miska rada 08 290 83 vid 18 10 2021 V oblasti vidkrili pam yatnik Ivanu Mazepi Harkivska oblasna derzhavna administraciya 22 lipnya 2017 originalu za 25 lipnya 2017 Procitovano 25 lipnya 2017 Kamin spotikannya abo Mentalne p yatikolonstvo Vseukrayinskij nezalezhnij medijnij prostir Sivershina 4 grudnya 2018 originalu za 26 travnya 2020 Mazeppa Park www mooresvillenc gov Procitovano 18 grudnya 2023 Ukaz Prezidenta Ukrayini vid 6 travnya 2020 roku 168 2020 Pro prisvoyennya pochesnih najmenuvan vijskovim chastinam Suhoputnih vijsk Zbrojnih Sil Ukrayini DzherelaVintonyak O Anatema na getmana Mazepu Ukrayinskij istorik 1990 01 04 S 64 70 Demyanyuk I Do pitannya pro ocinku derzhavno politichnoyi diyalnosti getmana Ivana Mazepi 31 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Nova pedagogichna dumka Naukovo metodichnij zhurnal Rivne 2009 3 s 69 72 Ivan Mazepa Na terezah vichnosti Tematichnij bibliografichnij pokazhchik MSMB Moloda gvardiya berezen 2009 r 18 zhovtnya 2017 u Wayback Machine Ivan Mazepa Hudozh dok kn Dlya sered i st shk viku 5 lipnya 2011 u Wayback Machine Uporyad i peredm V O Shevchuka hudozh L A Kacnelson K Veselka 1992 132 s Istorichni postati Ukrayini Uporyad O V Boldiryev Odesa 1993 19 sichnya 2020 u Wayback Machine Istoriya Ukrayini v osobah IX XVIII st K Ukrayina 1993 396 s 19 sichnya 2013 u Wayback Machine Kovalevska O Zbirnik Mazepa rekonstrukciya vidavnichogo proektu 1939 1949 rokiv 17 bereznya 2013 u Wayback Machine K Tempora 2011 176 s Kostomarov M I Istoriya Ukrayini v zhittyepisah viznachnih yiyi diyachiv Lviv 1918 494 s Kresin O Mazepa 17 veresnya 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 1998 2004 ISBN 966 749 200 1 Krupnickij B Getman Mazepa ta jogo doba K Ukrayina 2001 240 s ISBN 966 524 097 8 Krupnickij B Getman Mazepa ta jogo doba 2 listopada 2010 u Wayback Machine K Ukrayina 2003 240 s il Krupnickij B Getman Pilip Orlik 1672 1742 jogo zhittya i dolya Myunhen 1956 Luciv V Getman Ivan Mazepa 16 bereznya 2015 u Wayback Machine Toronto 1954 130 s Ogloblin O Getman Ivan Mazepa ta jogo doba 3 kvitnya 2009 u Wayback Machine Nyu Jork 1960 461 s Ogloblin O Getman Ivan Mazepa i Moskva 17 bereznya 2013 u Wayback Machine Ukrayinskij istorik 1989 04 1990 01 04 1991 01 02 Pavlenko S K Vid dim KM Akademiya 2005 304 s Pavlenko S Ivan Mazepa 21 lyutogo 2016 u Wayback Machine K Vid dim Alternativi 2003 416 s il Pavlenko S Otochennya getmana Mazepi soratniki ta pribichniki 21 lyutogo 2016 u Wayback Machine K Vid dim KM Akademiya 2004 602 s Pavlenko S Vijsko Karla XII na pivnochi Ukrayini K Vidavnichij dim Kiyevo Mogilyanska akademiya 2017 512 s Pavlenko S Ivan Mazepa Prizhittyevi zobrazhennya getmana ta jogo nablizhenih K Mistectvo 2018 208 s Pavlenko Sergij 2019 Baturinska fortecya Kiyiv Mistectvo ISBN 9789665772705 Pavlenko Sergij 2019 Baturinska fortecya shturm v lob chi zavdyaki poterni Siveryanskij litopis 6 164 167 doi 10 5281 zenodo 3593620 ISSN 2518 7430 Radishevskij R Sverbiguz V Ivan Mazepa v sarmatsko roksolanskomu vimiri visokogo baroko K Vid centr Prosvita 2006 551 s Radovskij V Tamga getmana Mazepi Lviv Centr Yevropi 2012 234 s Saltan O M Harkivskij portret getmana Ivana Mazepi O M Saltan Gileya naukovij visnik Zbirnik naukovih prac K Gileya 2017 Specialnij vipusk Pam yati Volodimira Krivosheyi S 60 65 Rezhim dostupu do statti http gileya org index php ng library amp cont long amp id 145 30 serpnya 2017 u Wayback Machine 30 06 17 Simvoli voli 20 sichnya 2012 u Wayback Machine Ukrayinskij tizhden 20 2010 S 52 53 Stanislavskij V Mazepa Ivan Stepanovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi S 421 425 ISBN 978 966 00 1028 1 Subtelnij O Mazepinci Ukrayinskij separatizm na pochatku XVIII st 2 listopada 2010 u Wayback Machine K Libid 1994 240 s Tayirova Yakovleva T G Ivan Mazepa i Rosijska imperiya Istoriya zradi 31 sichnya 2013 u Wayback Machine K Klio 2012 Tairova Yakovleva T G Mazepa M Molodaya gvardiya 2007 271 1 s il Zhizn zamechat lyudej Ser biogr Vyp 1041 ISBN 978 5 235 02966 8 20 lyutogo 2020 u Wayback Machine Chizhevskij Dmitro Zabutij virshik Ivana Mazepi 27 sichnya 2020 u Wayback Machine Chizhevskij Dmitro Ukrayinske literaturne baroko Vibrani praci z davnoyi literaturi K Oberegi 2003 576 s Kiyivska biblioteka davnogo ukrayinskogo pismenstva Institut literaturi im T G Shevchenka NAN Ukrayini Akty YuZR t XI s 496 497 570 Sobranie Gosudarstvennyh Gramot i dogovorov ch IV s 315 316 Apanovich s 264 265 Bantysh Kamenskij D Zhizn Mazepy 19 sichnya 2020 u Wayback Machine M 1834 Ensen A Mazepa istoricheskie kartiny K Ukrayinskij pismennik 1992 205 s Kostomarov N I Istoricheskie monografii i issledovaniya T XVI Mazepa i mazepincy SPb 1905 216 s Kostomarov N Ivan Mazepa 16 bereznya 2015 u Wayback Machine M Respublika 1992 335 s Umanec F Getman Mazepa SPb 1897 ros Universali Ivana Mazepi 1687 1709 Materiali do ukrayinskogo diplomatariyu Ch 1 Kiyiv Lviv NTSh 2002 757 c Universali ukrayinskih getmaniv Universali Ivana Mazepi 1687 1709 Materiali do ukrayinskogo diplomatariyu Ch 2 Kiyiv Lviv NTSh 2006 763 c Universali ukrayinskih getmaniv Doba getmana Ivana Mazepi v dokumentah Vidpovidalnij red I Sitij Uporyadn S Pavlenko Chernigivskij istorichnij muzej im V V Tarnovskogo Kanadskij institut ukrayinskih studij Albertskogo universitetu Institut rukopisu Nacionalnoyi biblioteki Ukrayini im V I Vernadskogo Kiyiv Vid dim Kiyevo Mogilyanska akademiya 2007 1144 s Ukrayina dobi Ivana Mazepi 1708 1709 roki v dokumentalnih dzherelah Uporyadnik S Pavlenko Kiyiv Mistectvo 2019 496 s Yas O V Nevikinchena harizma Obraz Ivana Mazepi v konstrukciyi Mazepinskogo Renesansu Oleksandra Ogloblina Ukrayinskij arheografichnij shorichnik Nova seriya 2009 T 16 17 vip 13 14 S 398 414 https www academia edu 21623574 21 bereznya 2022 u Wayback Machine Bilyacka V P Hudozhno biografichna model obrazu Mazepi v suchasnih istorichnih romanah u virshah 2 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Pitannya literaturoznavstva 2014 89 S 235 246 Weintraub Wiktor Review The Mazeppa Legend In European Romanticism By Hubert F Babinski Keats Shelley Journal vol 25 1976 pp 176 179 angl PosilannyaIvan Mazepa u sestrinskih Vikiproyektah Citati u Vikicitatah Temi u Vikidzherelah Ivan Mazepa u Vikishovishi Mazepa Ivan Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Buenos Ajres 1960 T 4 kn VII Literi Le Me S 889 890 1000 ekz Mazepa Zbirnik Red Roman Smal Stockij Varshava Ukrayinskij Naukovij Institut 1938 T 1 164 s Mazepa Zbirnik Red Roman Smal Stockij Varshava Ukrayinskij Naukovij Institut 1938 T 2 119 s IVAN MAZEPA Programa Velich osobistosti 2014 VIDEO Velichenko S Mi vas hahlov pabyedili Mazepa i tragediya Ukrayini 7 listopada 2014 u Wayback Machine Sajt Im ya Ivana Mazepi Gromadskij komitet z vidznachennya 300 yi richnici Povstannya za nezalezhnist Ukrayini pid provodom Ivana Mazepi ta Poltavskoyi bitvi 1708 1709 11 travnya 2021 u Wayback Machine Muzichenko Yaroslava Narodzhennya Mazepi Odna z klyuchovih postatej ukrayinskoyi istoriyi she chekaye na serjozne naukove doslidzhennya 31 travnya 2009 u Wayback Machine Ukrayina Moloda 051 za 20 bereznya 2009 roku Multserial Istoriyi nebajduzhih Epizod 2 Mazepa mecenat 13 kvitnya 2021 u Wayback Machine Doslidzhennya Yuriya Sitogo pro palaci Mazepi v Baturini nedostupne posilannya z travnya 2019 Ivan Mazepa v biblioteci Ukrayinskogo Centru 19 sichnya 2021 u Wayback Machine Listi Ivana Mazepi do Motroni Kochubeyivni 16 bereznya 2015 u Wayback Machine Fotogalereya U Rosiyi zberigsya mayetok Mazepi a v Ukrayini ni 29 chervnya 2009 u Wayback Machine ZaU portal Bi Bi Si ukrayinskoyu Sergij Syeryakov Veliki ukrayinci i orden Yezuyitiv 22 travnya 2011 u Wayback Machine Ukrayinskij tizhden 02 02 2011 Hto zradiv getmana Mazepu 15 bereznya 2011 u Wayback Machine Ukrayinskij tizhden Ivan Mazepa biografiya ta osobiste zhittya 18 bereznya 2015 u Wayback Machine UaModna 13 lyutogo 2015 Kravchenko V V K 2011 544 s Ivan Mazepa v ukrayinskij istorichnij literaturi XVIII ta pershoyi chverti XIX st Vsi pokoyu shiro pragnut duma slova i muzika I Mazepi 23 bereznya 2016 u Wayback Machine Ukrayinci nareshti diznalisya yak naspravdi viglyadav Mazepa portret 27 serpnya 2016 u Wayback Machine Im ya Ivana Mazepi Arhiv 2007 2009 rr O visokij pane Ivane Mazepo ti zasluguvav na hvalu vid arabiv 16 listopada 2020 u Wayback Machine PRAVDA PRO VELIKU IDEYu GETMANA IVANA MAZEPI YaKU ZAMOVChUYuT STOLITTYaMI 15 listopada 2018 u Wayback Machine Poperednik Ivan Samojlovich Getman Ukrayini 1687 1709 Nastupnik Ivan Skoropadskij Pilip Orlik