Ли́сянський райо́н — колишня адміністративно-територіальна одиниця Черкаської області. Районний центр — містечко Лисянка. Площа району становила 755 км² (3,57 % від площі області).
Лисянський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
Основні дані | |||||
Країна: | |||||
Область: | Черкаська область | ||||
Код КОАТУУ: | 7122800000 | ||||
Утворений: | 7 березня 1923 р. | ||||
Населення: | ▼ 22 714 (на 1.01.2019) | ||||
Площа: | 746 км² | ||||
Густота: | 33 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-4749 | ||||
Поштові індекси: | 19300—19344 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | Лисянка | ||||
Селищні ради: | 1 | ||||
Сільські ради: | 27 | ||||
Смт: | 1 | ||||
Села: | 35 | ||||
Селища: | 3 | ||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Попко Ярослав Андрійович | ||||
Голова РДА: | Гуня Володимир Олександрович | ||||
Вебсторінка: | Лисянська РДА Лисянська райрада | ||||
Адреса: | 19300, Черкаська область, Лисянський р-н, смт. Лисянка, пл. Миру, 27 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Лисянщина займала помітне місце в історії України, адже тут провів свою молодість Тарас Шевченко, Лисянку вважають однією з батьківщин гетьмана Богдана Хмельницького, тут проходили запеклі бої Корсунь-Шевченківської битви.
Географія
Межував на півночі зі Ставищенським, Таращанським та Богуславським районами Київської області, на сході з Корсунь-Шевченківським, на південному сході та півдні зі Звенигородським, на південному заході з Маньківським, на заході із Жашківським районами Черкаської області.
Район розташовувався на Придніпровській височині Східноєвропейської рівнини, в басейні Гнилого Тікича.
Крайні точки:
- 49°22′10″ пн. ш. 30°36′28″ сх. д. / 49.36944° пн. ш. 30.60778° сх. д. — північна;
- 49°08′00″ пн. ш. 30°29′10″ сх. д. / 49.13333° пн. ш. 30.48611° сх. д. — південна;
- 49°11′30″ пн. ш. 30°23′40″ сх. д. / 49.19167° пн. ш. 30.39444° сх. д. — західна;
- 49°17′10″ пн. ш. 30°58′30″ сх. д. / 49.28611° пн. ш. 30.97500° сх. д. — східна.
Природа
Геологія
Тектонічною структурою Лисянського району є Український кристалічний щит з виходами кристалічних порід на поверхню. Кристалічний фундамент (базальти, граніти, гнейси, сланці та кварцити) має потужність приблизно 45 км. Зверху він перекритий осадовим чохлом (пісок, глина, вапняк) потужністю 250 м.
В архейську еру на території району височіли складчасті гори висотою до 4000 м; у протерозойську еру гори зруйнувались, але утворився глибинний розлом у земній корі по лінії Петрівська Гута-Журжинці-Лисянка-Смільчинці. В палеозойську еру гори остаточно зруйнувались. Пізніше територія району зазнавала підняттів (кембрій та ордовик) та опускань (девон та силур), але залишалась островом посеред моря Тетіс. На початку кайнозою Лисянщину вкривало море, що відступило в кінці палеогенового періоду, залишивши після себе відклади вапняку, білого піску, бентонітових та палигорськітових глин. Неогеновий період відзначився чергуванням 4 льодовикових та міжльодовикових епох. Межа найбільшого Дніпровського зледеніння проходила лівим берегом річки Гнилий Тікич, а подекуди льодовик перетнув річку та досяг території по лінії Ріпки-Лисянка-Журжинці. Останній льодовиковий період відступив 12 000 років тому, залишивши після себе відклади коричневих глин, суглинків, піску та лесів.
Рельєф
Рельєф широко-хвилястий з відносною висотою 112 м, є результатом діяльності як внутрішніх сил Землі (магматизму, рухів кори), так і зовнішніх сил — вивітрювання, гравітації, дії текучих вод, льодовиків, живих організмів, господарської діяльності людини. Значна розчленованість рельєфу зумовлена складом гірських порід території — тонкодисперсні льодовикові, водно-льодовикові та лесові відклади, що легко піддаються водній та вітровій ерозії. Характерними формами рельєфу є річкові долини з руслами, старицями, заплавами, терасами та порогами, широкохвилясті пагорби, на схилах яких зустрічаються ритвини, вимоїни, яри, балки, зсуви та . Рукотворними формами рельєфу є кар'єри (наприклад, Дашуківський), терикони, тераси, греблі, кургани, вали (Бурти, Змієві Вали). На формування рельєфу вплинули також і біогенні чинники: нори, купини, кротовини, мурашники тощо.
Абсолютні відмітки над рівнем моря:
- найнижча — 135 м (49°12′33″ пн. ш. 30°55′17″ сх. д. / 49.20917° пн. ш. 30.92139° сх. д.)
- найвища — 247 м (49°17′03″ пн. ш. 30°32′47″ сх. д. / 49.28417° пн. ш. 30.54639° сх. д.)
Ґрунти
Серед сотень генетичних типів та видів ґрунтів Лисянського району найпоширенішими є чорноземи типові та реградовані, темно-сірі лісові, сірі та ясно-сірі опідзолені, лучні, чорноземно-лучні болотні та чорноземно-болотні ґрунти. На відміну від інших природних ресурсів та засобів виробництва, за правильного процесу використання, ґрунт не тільки не деградує, а й поліпшує основну свою якість — родючість. Проте, близько третини ґрунтів Лисянщини є реградованими. Боротьбу з ерозією проводять вилученням з рільництва силових земель та їх заліснення.
Внутрішні води
Територія Лисянського району належить до басейнів трьох річок — Гірського Тікичу (південний захід), Росі (північний схід) та Гнилого Тікичу. Головною водною артерією району є річка Гнилий Тікич басейну Південного Бугу. Він протікає з півночі на південний схід, утворюючи численні меандри. Найбільшими притоками в межах району є річки Боярка, Свинотопка та Гончариха.
Басейн Гнилого Тікичу
- Безіменна (права)
- (ліва)
- Попівка (права)
- (ліва)
- Боярка (ліва)
- (ліва)
- (права)
- Свинотопка (права)
- Гончариха (права)
- (Жаб'янка) (права)
- (ліва)
- (ліва)
Басейн Гірського Тікичу
Басейн Росі
У районі збудовано 186 ставків, загальна їхня площа водного дзеркала становить 1525 га. Найбільшими такими водоймами є на річці Пожиточна (басейн Гірського Тікичу) та перед Лисянською ГЕС.
Клімат
Клімат Лисянського району помірно континентальний. Літо тепле, дещо посушливе, зима м'яка з частими відлигами. Пересічна річна температура становить +7,7 °C. Найтепліший місяць — липень, з пересічною температурою +20,8 °C, найхолодніший — січень, з пересічною температурою −5,8 °C. Щорічна кількість опадів сягає 450—510 мм.
Кут падіння сонячних променів, що є головним кліматотворчим чинником, змінюється від 17° взимку до 63° влітку. Сумарна сонячна радіація становить 445 Мдж/м² за рік.
В районі переважають західні вітри — повітряні маси з Атлантичного океану (40 % днів в рік), що пов'язано з циклонічною діяльністю приблизно 45 днів на рік. Східна циркуляція повітря (34 % днів) пов'язана з антициклонами (приблизно 35 днів). 26 % днів року панують арктичні повітряні маси.
Таблиця клімату Лисянського району:
Місяць | Пересічна t, °C | Мінімальна t, °C | Максимальна t, °C | Опади, мм | Вологість повітря, % | Переважаючий вітер |
---|---|---|---|---|---|---|
Січень | −5,8 | −31,9 | +10,6 | 27 | 85 | - |
Лютий | −5,3 | −32,9 | +10,0 | 25 | 85 | Пд.-Сх. |
Березень | −0,1 | −11,0 | +20,9 | 27 | 75 | Пн.-Зх. |
Квітень | +7,1 | −1,2 | +24,9 | 39 | 58 | Пн.-Зх. |
Травень | +14,3 | +1,0 | +28,1 | 60 | 51 | Пн.-Зх. |
Червень | +18,3 | +2,4 | +32,6 | 74 | 56 | Пн.-Зх. |
Липень | +20,8 | +3,2 | +36,8 | 68 | 55 | Пд.-Сх., Пд., Зх. |
Серпень | +19,5 | +2,4 | +32,4 | 53 | 51 | Пд.-Сх. |
Вересень | +14,4 | −3,8 | +35,1 | 39 | 54 | Пд.-Сх. |
Жовтень | +8,5 | −18,8 | +30,9 | 36 | 66 | Пн.-Зх. |
Листопад | +1,5 | −22,4 | +15,2 | 31 | 80 | Пн.-Зх., Зх. |
Грудень | −3,5 | −32,9 | +13,3 | 29 | 87 | Пн.-Зх., Зх. |
За рік | +7,7 | -32,9 | +36,8 | 508 | 67 | Пн.-Зх. |
Фізико-географічне районування
Район розташований на Придніпровській височині Східно-Європейської рівнини, у басейні середньої течії річки Гнилий Тікич в межах фізико-географічної країни лісостепової природної зони височинної фізико-географічної провінції.
Північна частина Лисянщини, що в антропогенному періоді (останні 2 млн років) зазнала прямого впливу Дніпровського зледеніння (180 тис. років тому) по лінії Ріпки-Журжинці, належить до Північнопридніпровської височинної (I), а південна Лисянщина — до Центральнопридніпровської височинної області (II).
Остання поділяється на 2 :
- Притікицький (правобережний; b), в басейні Гірського та Гнилого Тікича
- Тясмино-Вільшанський (лівобережний; a), в басейні Тясмину та Вільшанки
Ландшафтний поділ
81 % території району перетворено на сільськогосподарські угіддя. Для решти земель характерні такі ландшафти:
- заплавні рівнини, лучні та лучно-болотні заплави та плавні, терасові луки
- хвилясті лесові рівнини з чорноземами глибокими
- хвилясті лесові рівнини з сірими лісовими та темно-сірими опідзоленими ґрунтами
- лучно-степові височини розчленовані
- дубові та грабові ліси (грабові діброви)
- хвойні ліси
Природно-заповідні території
№ | Заказник | Площа, га | Розташування |
---|---|---|---|
1 | Боярський | 3,1 | Боярка |
2 | Босівський | 22,6 | Босівка |
3 | Бужанський | 8,2 | Бужанка |
4 | Виноградський | 3,0 | Виноград |
5 | Вотилівський | 26,0 | Вотилівка |
6 | Мар'янівський | 7,0 | Мар'янівка |
7 | Кам'янобрідський | 12,0 | Кам'яний Брід |
8 | Лисянський | 12,0 | Лисянка |
9 | Площівський | 1,0 | Почапинці |
10 | Почапинський | 3,9 | Почапинці |
11 | Ріпківський | 4,7 | Ріпки |
12 | Семенівський | 27,3 | Семенівка |
13 | Шестеринський | 4,3 | Шестеринці |
14 | Чаплинський | 6,9 | Чаплинка |
15 | Хижинський | 4,3 | Хижинці |
16 | Яблунівський | 3,2 | Яблунівка |
17 | Будищанський | 2,5 | Будище |
Серед природно-заповідних об'єктів в Лисянському районі виділяють заказники місцевого значення (16 гідрологічних та 1 ентомологічний), 2 гідрологічні пам'ятки природи місцевого значення, парк — комплексна пам'ятка садово-паркового мистецтва, комплексна пам'ятка природи загальнодержавного значення та цінна гідрологічна природна територія, що охороняється з метою віднесення її до природно-заповідного фонду.
Серед пам'яток природи місцевого значення (загальна площа 0,7 га):
Парк — пам'ятка садово-паркового мистецтва — Рубаний міст в однойменному селі (площа 4,8 га), пам'ятка природи загальнодержавного значення — Козацькі Вали в селі Хижинці (площа 8 га) та Карлсбад в Лисянці (цінна гідрологічна природна територія, що охороняється з метою віднесення її до природно-заповідного фонду області).
Історія
В X столітті територія району належала до Київського князівства, з 1471 року — до Київського воєводства Великого Литовського князівства. З 1569 року край належить до Київського воєводства Речі Посполитої. З 1648 року та сотні належали до Білоцерківського полку, Лисянський полк включав сотні: Вільшанську, , , , , а в період ліквідації полку — сотні Лисянки (, та ) входили до складу Корсунської полку. З 1797 року Лисянська, Боярська, Виноградська та волості входили до Звенигородського повіту Київської губернії, села Чаплинка, Шушківка, Петрівка-Попівка та — до Таращанського повіту.
У 1923 році відповідно до постанови ВУ ЦВК було утворено Лисянський район в складі Київської області, до якого увійшли містечко Лисянка та 38 сіл, об'єднаних у 27 сільських та 1 селищну ради. З 1954 року район став складовою новоутвореної Черкаської області. В 1963 році у зв'язку з укрупненням районів, Лисянський був розформований. Але 1 січня 1965 року знову відновлений в колишніх межах.
05.02.1965 Указом Президії Верховної Ради Української РСР передано Чижівську сільраду Лисянського району до складу Звенигородського району.
За період радянської влади низка населених пунктів Лисянщини зникли — села та , — або ж об'єднані з іншими поселеннями. Так 12 липня 1958 року село було приєднано до складу села Порадівка, село Харченків — до села Боярка, село — до села Розкошівка, село — до села Кам'яний Брід.
25 червня 1965 року село Порадівка було приєднано до села Боярка, 3 липня 1970 року село (Монастирок) — до містечка Лисянка. Окрім того низка населених пунктів відійшли до сусідніх районів — села Павлівка та Тинівка увійшли до складу Жашківського району.
Політика
25 травня 2014 року відбулися Президентські вибори України. У межах Лисянського району було створено 39 виборчих дільниць. Явка на виборах складала — 70,65 % (проголосували 13 885 із 19 654 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав Петро Порошенко — 48,71 % (6 764 виборців); Юлія Тимошенко — 18,30 % (2 541 виборців), Олег Ляшко — 12,86 % (1 786 виборців), Анатолій Гриценко — 11,07 % (1 537 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 0,86 %.
Населення
Чисельність
Населення району становить 24 795 особи (станом на 1 вересня 2011 року), в тому числі сільського — 16 589, а міського — 8 206. Динаміка чисельності району за останні роки від'ємна. Якщо в 1989 році населення району становило 32 603 особи, то в 2001 році воно знизилось до 29 100 осіб, за переписом 2005 року склало всього 27 362 особи, а в 2010 році становило 25 027
Щільність
Щільність населення району становить 36,7 чол/км², що свідчить про малу заселеність краю. Для порівняння щільність області — 69 чол/км², України — 79 чол/км². Населені пункти розподілені територією району рівномірно, найбільше скупчення спостерігається в долині річки Гнилий Тікич та на південному сході.
Національний склад
Національний склад населення району взагалі одноманітний — 97,3 % складають українці, а це 26 630 осіб. Серед національних меншин найбільшу частку становлять росіяни — 2,1 % або 582 особи.
Населені пункти
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpsTDB4NWMzbGhibXRoTFZWcmNtRnBibVV0VTNGMVlYSmxMbXB3Wnk4ek1EQndlQzFNZVhONVlXNXJZUzFWYTNKaGFXNWxMVk54ZFdGeVpTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
В районі знаходиться 39 населених пунктів, з яких 1 містечко (смт), 35 сіл та 3 селища:
№ | Населений пункт | Населення, осіб, (2005) |
---|---|---|
1 | Лисянка | 8056 |
2 | Бужанка | 1828 |
3 | Почапинці | 1281 |
4 | Виноград | 1248 |
5 | Кам'яний Брід | 905 |
6 | Журжинці | 864 |
7 | Босівка | 828 |
8 | Вотилівка | 726 |
9 | Боярка | 725 |
10 | Шубині Стави | 698 |
11 | Хижинці | 654 |
12 | Смільчинці | 645 |
13 | Федюківка | 631 |
14 | Чаплинка | 614 |
15 | Ріпки | 587 |
16 | Будище | 552 |
17 | Яблунівка | 545 |
18 | Жаб'янка | 513 |
19 | Дашуківка | 475 |
20 | Рубаний Міст | 454 |
№ | Населений пункт | Населення, осіб, (2005) |
---|---|---|
21 | Погибляк | 447 |
22 | Мар'янівка | 431 |
23 | Шестеринці | 427 |
24 | Розкошівка22 | 373 |
25 | Семенівка | 369 |
26 | Верещаки3 | 290 |
27 | Орли16 | 288 |
28 | Петрівка-Попівка | 269 |
29 | Тихонівка | 263 |
30 | Дібрівка | 250 |
31 | Писарівка | 250 |
32 | Ганжалівка12 | 199 |
33 | Петрівська Гута6 | 186 |
34 | Чеснівка11 | 140 |
35 | Товсті Роги7 | 128 |
36 | Шушківка14 | 97 |
37 | Дубина21 | 52 |
38 | Кучківка17 | 42 |
39 | Михайлівка10 | 32 |
Примітки: 1. жирним шрифтом вказано смт, курсивом — селища; 2. верхній індекс вказує на номер поселення, до місцевої ради якого належить населений пункт
Економіка
Сільське господарство
На 1 січня 2008 року сільське господарство району використовувало 60 650 га угідь, з них 85 % (51 516 га) складає рілля, 7 % (4355 га) — сіножаті, 6 % (3774 га) — пасовища та 2 % (1005 га) — сади. Серед найбільших сільськогосподарських підприємств Лисянщини можна виділити такі (станом на 21 грудня 2008):
- ТОВ НВФ «Урожай» (Боярка, Чаплинка) — 6 200 га
- СТОВ «Світанок» (Бужанка, Жаб'янка, Тихонівка) — 4 830 га
- ТОВ «Приват-Агро-Черкаси» (Виноград, Босівка, Кам'яний Брід) — 3 292 га
- СТОВ АФ «Злагода» (Семенівка, Дашуківка) — 2 072 га
- ВАТ «Шубиноставське» (Шубині Стави) — 1 940 га
- ПП «Віта-Колос» (Товсті Роги) — 1 672 га
- СТОВ імені Б.Хмельницького (Шестеринці) — 1 555 га
- ТОВ «Поділ» (Лисянка) — 1 534 га
- СТОВ «Бужанське» (Бужанка, Лисянка) — 1 504 га
Серед рослинництва виділяються посіви зернових культур (станом на 1 січня 2008): 41 % пшениця (10 201 га), 35 % ячмінь (8763 га), 21 % кукурудза (5408 га). Сіють також гречку (358 га), горох (321 га), жито (270 га), овес (58 га), просо (38 га) та квасолю (29 га). Серед технічних культур виділяються цукровий буряк (30 %; 4458 га), соя (26 %; 3801 га), соняшник (25 %; 3667 га) та ріпак (19 %; 2765 га). Кормові культури розподілились таким чином: 37 % багаторічні трави (1760 га), 20 % кукурудза на силос (963 га), 18 % однорічні трави (868 га), 14 % кормовий буряк (645 га), а також 8 % безпокривні трави (358 га) та 3 % гарбузи (145 га).
Серед галузей тваринництва в районі розвинені свинарство (понад 15 тис. голів), бджільництво (3,5 тис. сімей), скотарство (близько 3,5 тис. голів великої рогатої худоби) та конярство (понад 100 голів). Розвинене присадибне птахівництво та річкове й ставкове рибальство.
Промисловість
Оскільки район є сільськогосподарським, то промисловість розвинена досить слабко. На Лисянщині зареєстровано всього 21 підприємство виробничої інфраструктури. Найбільшим серед них є ВАТ «Дашуківські бентоніти» на базі Черкаського родовища бентонітових глин. Родовище було розвідане ще в 1949 році. Його запаси становлять 50 млн т, виробничі потужності — 200 тис. т у рік. Найбільшими споживачами продукції є понад 200 підприємств машинобудування, чорної металургії, хімічної та нафтовидобувної промисловості України, Росії, Білорусі, країн Прибалтики, Близького Сходу та Євросоюзу.
У районі працюють понад 700 приватних підприємців. Окрім того в районі працюють:
- в Лисянці — Лисянська ГЕС, збудована в 1954 та реконструйована в 2004 році, ВАТ «Лисянський молокозавод», лікеро-горілчаний завод, комбінат громадського харчування, ВАТ Лисянське АТП 17145, Лисянське МТЗ, ПП «Громова вода», шляхобудівельна механізована колона;
- у районі — цукровий завод (Бужанка), цегляний завод (Босівка) на базі родовища будівельної глини, деревообробні цехи (Хижинці), комбікормовий завод (Орли) та 2 піщаних кар'єри (Боярка).
Транспорт
В районі розвинені такі види транспорту як автомобільний, залізничний та трубопровідний. Автомобільні шляхи загального користування становлять 471 км, в тому числі з твердим покриттям — 246 км. Найважливішими автошляхами є автодороги Р-04 (Р-7, Т-1010) (Біла Церква-Звенигородка), Т-2403 (Корсунь-Шевченківський-Жашків) та Т-2408 (Лисянка-Городище). Парк приватних автомобілів нараховує приблизно 3000 одиниць.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4MlpTOU5ZWEo1WVc1cGRtdGhMWHAxY0hsdWEyRXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVTFoY25saGJtbDJhMkV0ZW5Wd2VXNXJZUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
До Черкаського родовища бентонітових глин (Дашуківка) підведена залізниця. На ній в районі збудовані тільки 2 залізничні станції — Дашуківка та Лисянка. Окрім того на південному сході є 2 гілки вузькоколійної залізниці, які в наш час[] взагалі не використовуються. Вони починаються від села Водяники Звенигородського району:
- одна проходить через села Дібрівка, Ганжалівка, Орли, Шестеринці та Верещаки;
- друга проходить через села Тихонівка та Жаб'янка на Бужанку.
До 20 сіл району та Лисянки були підведені газопроводи, що дали змогу селянам користуватись блакитним паливом. Одна гілка проведена від газопроводу «Уренгой-Ужгород» до сіл на півночі району. На півдні та сході друга гілка була проведена від газопроводу «Союз».
Лінії електропередачі та телефонного зв'язку підведені до кожного населеного пункту району. Родовище бентонітових глин в селі Дашуківка була проведена високовольтна ЛЕП з Київської області.
Суспільство
Культура
В районі діють кілька закладів культури, а саме в смт. Лисянка працюють районний державний краєзнавчий музей, музей-кімната С. Г. Савранського, будинок культури, міська та районна бібліотеки, а також діє осередок Всеукраїнської спілки краєзнавців «Витоки». У селах району діють:
- будинки культури — Шестеринці, Смільчинці, Почапинці, Журжинці, Хижинці, Дашуківка, Кам'яний Брід, Бужанка, Яблунівка, Шубині Стави, Рубаний Міст, Мар'янівка, Виноград, Босівка, Семенівка, Погибляк, Ріпки, Вотилівка, Федюківка, Петрівка-Попівка, Боярка та Чаплинка;
- сільські клуби — Будище, Орли, Ганжалівка, Дібрівка, Жаб'янка, Тихонівка, Верещаки, Петрівська Гута, Писарівка, Кам'яний Брід, Товсті Роги, Дубина, Шушківка;
- сільські бібліотеки — в кожному населеному пункті, окрім сіл Розкошівка, Михайлівка та Шушківка, а в селах Кам'яний Брід та Петрівка-Попівка їх по дві;
- музейні кімнати — Яблунівка, Шубині Стави, Босівка, Виноград, Чаплинка;
- народний музей в селі Погибляк;
- музейні комплекси туристичного маршруту — Шушківка та Боярка.
Охорона здоров'я
В районі діють центральна районна лікарня, районна санепідемстанція та центральна районна аптека в смт. Лисянка, фельдшерсько-акушерські пункти в кожному селі (окрім Михайлівки), дільничні лікарні в селах Виноград та Боярка; сільські амбулаторії в селах Бужанка та Почапинці; відділення центральної районної аптеки в селах Виноград, Боярка, Бужанка та Почапинці.
Освіта
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5ak15OGxSREFsT1VNbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSVElsT0RBbE9Ua2xSREVsT0VZbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVReEpUZzRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJd0xtcHdaeTh6TURCd2VDMGxSREFsT1VNbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSVElsT0RBbE9Ua2xSREVsT0VZbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVReEpUZzRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJd0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Мережа навчальних закладів
На території Лисянського району функціонує 23 загальноосвітні навчальні заклади, 19 дошкільних навчальних закладів (з них 17 у складі НВК — загальноосвітніх шкіл І-ІІ чи І-ІІІ ступенів); 2 освітні округи (на базі Лисянської ЗОШ № 2 та Лисянського НВК), позашкільний заклад — районний Будинок дитячої та юнацької творчості, а також Бужанський міжшкільний навчально-виробничий комбінат.
Мережа дошкільної освіти
Дошкільну освіту діти здобувають у 19 дошкільних установах, у тому числі серед 17 НВК. З них 3 міських та 16 сільських закладів. Станом на 1 січня 2014 року дошкільною освітою охоплено 762 дітей дошкільного віку, що становить 97 % від загальної кількості дітей району.
Мережа загальної середньої освіти
Протягом 2009–2013 років відбулись зміни в мережі навчальних закладів, зменшився контингент учнів. 2012 року за рішенням сесії від 28 лютого № 11-04/VI до Петрівсько-Попівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів було приєднано дошкільну установу «Малятко», утворивши Петрівсько-Попівський НВК «Дошкільний навчальний заклад — загальноосвітня школа І ступеня»; Рубаномостівську ЗОШ І ступеня було реорганізовано шляхом приєднання ДНЗ «Сонечко». Обидва заклади було передано на баланс сільських рад.
У сільській місцевості діє 21 загальноосвітній навчальний заклад, з них 17 — навчально-виховні комплекси. У навчальних закладах сільської місцевості навчається 1427 учнів. У загальноосвітніх навчальних закладах нараховується 194 класи (початкових класів — 68, середніх класів — 97, старших класів — 29), З них у сільській місцевості — 150 класів (початкових класів — 53, середніх класів — 74, старших класів — 23). Середня наповнюваність класів у 2013—2014 навчальному році по району становила 11,4 учнів, у сільській місцевості 9,5 учнів на клас. Наповнюваність закладів по району становить 96 учнів, у сільській місцевості — 68 учнів на заклад.
Релігійні громади
В районі серед різних релігійних громад виділяються:
- Українська православна церква Московського патріархату — 15 громад;
- Українська православна церква Київського патріархату — 6 громад;
- Євангельські християни-баптисти — 16 громад;
- Пресвітеріанська християнська церква «Благодать» — 1 громада;
- Помісна незалежна християнська церква повного Євангелія — 2 громади;
Церква християн віри євангельської «Джерело життя» — 1 громада;
- Адвентисти сьомого дня — 7 громад.
Серед храмів та церков району слід виділити Храм святого Михаїла (Лисянка), Церква святих мучениць Віри, Надії, Любові та матері їх Софії (Боярка), Храм святого Миколая (Вотилівка; XIX ст.), Свято-Успенська церква (Чаплинка), Церква Різдва Пресвятої Богородиці (Журжинці).
Туризм
Туристичні маршрути
Лисянський район багатий на туристичні пам'ятки архітектури, природи та історичних подій. З них до маршруту відносяться:
- музейний комплекс просто неба в селі Шушківка;
- музейний комплекс просто неба в селі Боярка (Порадівка).
Окрім того існують туристичні маршрути:
- місцями народно-визвольної боротьби українського народу за незалежність 1648–1654 років під проводом Богдана Хмельницького — села Журжинці, Боярка, Чаплинка, Погибляк, Виноград, Кам'яний Брід та смт. Лисянка;
- місцями народно-визвольної боротьби 1917–1921 років — села Хижинці, Семенівка, Боярка, Виноград, Смільчинці та смт. Лисянка;
- місцями боїв Корсунь-Шевченківської битви 1944 року — села Журжинці, Почапинці, Хижинці, Шестеринці, Бужанка, Дашуківка, Чеснівка, Тихонівка, Яблунівка, Шубині Стави, Босівка, Виноград, Вотилівка, Федюківка, Лисянка та територія колишнього села .
Туристичні об'єкти
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5ak9TOGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkRKVVF3SlVJd0pVUXhKVGswSlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpCTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMwbFJEQWxPVVlsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVKREpVUXdKVUl3SlVReEpUazBKVVF4SlRneUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkJMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- майдан «Бурти» — пам'ятка архітектури II тисячоліття до н. е., VI століття до н. е. та XVI–XVII століть в селі Чаплинка;
- пам'ятка природи місцевого значення «Калиновий кущ» поблизу села Хижинці;
- районний державний краєзнавчий музей в смт. Лисянка;
- пам'ятка природи загально-державного значення «Козацькі вали» (600 га) та «Зміїні вали» протяжністю 10 км в селі Хижинці;
- народний музей в селі Погибляк;
- маєток та парк XVII століття в селищі Мар'янівка;
- урочища «Громова вода» та «Карлсбад» в смт. Лисянка;
- парк — пам'ятка садово-паркового мистецтва в селі Рубаний Міст;
- місця проживання Т. Г. Шевченка — села Шестеринці, Будище та смт. Лисянка;
- старі цукроварні XIX століття;
- каскад ГЕС на річці Гнилий Тікич — Чаплинська, Боярська (1940), Семенівська (1956), Кам'янобрідська (1958) та Лисянська (1954);
- церква Різдва Пресвятої Богородиці (1830) в селі Журжинці;
- Покровська церква (1889) у селі Верещаки;
- церква Св. Олександри (1838) у селі Яблунівка;
- пам'ятки архітектури польської доби в селах Боярка, Петрівка-Попівка, Виноград та Орли.
Відомі люди
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T1M4NU5TOGxSREFsT1VJbFJERWxPRE1sUkRBbFFqRWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1ZmSlVRd0pUbERKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUl3WHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ09DVkVNU1U0Tnk1cWNHY3ZNVEl3Y0hndEpVUXdKVGxDSlVReEpUZ3pKVVF3SlVJeEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZYeVZFTUNVNVF5VkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9VWWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtZbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWpnbFJERWxPRGN1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
В районі народились багато відомих людей України та колишнього Радянського Союзу, героїв німецько-радянської війни. Допускається, що одним з імовірних місць народження гетьмана України Богдана Хмельницького була Лисянка, оскільки його батько був громадянином містечка. В селі Будище знаходиться маєток пана Енгельгардта, в якому козачкував Тарас Шевченко.
Серед відомих людей району:
- Лисянка:
- Іван Глущенко (1907–1990) — генетик, селекціонер, академік ;
- Микола Лубко (1946–2008) — член спілки письменників України, історик, краєзнавець;
- Йосип Димінський (1843–1893) — фольклорист, етнограф, педагог, член Російського географічного товариства;
- Іван Макушенко (1867–1955) — художник;
- Максим Кривоніс (1648—?) — полковник Лисянського полку;
- Боярка:
- (1961) — працівник Верховної Ради України та Кабінету Міністрів, меценат;
- Химіч Василь Сидорович (1907–1951) — Герой Радянського Союзу;
- Яровий Пилип Степанович (1919–1942) — Герой Радянського Союзу;
- Юліан Тодосійович Кіношенко (1929) — професор, доктор медичних наук;
- (1901–1991) — перший заслужений діяч науки і техніки УРСР, професор, доктор ветеринарних наук;
- Хижинці:
- Яким Онопрійович Совенко (1914–1945) — Герой Радянського Союзу;
- Юрій Андріянович Лавріненко — літературний критик, публіцист, історик, диктор радіо «Свобода»;
- (1943) — заслужений вчитель УРСР;
- Чеснівка — Євген Костянтинович Тищик — Герой Радянського Союзу;
- Почапинці:
- Володимир Михайлович Щербатюк (1968) — доцент , вчений, дослідник, голова Лисянської РСК «Витоки»;
- Тетяна Михайлівна Черевченко — член-кореспондент НАН України, головний редактор журналу ;
- Верещаки — Ілля Гаврилович Шульга (1921–1993) — професор, історик, заслужений діяч вищої школи;
- Ганжалівка — Василь Миколайович Шкляр (1951) — український письменник;
- Семенівка — Ілько Вакулович Корунець (1922) — професор лінгвіст, член національної спілки письменників України;
- Босівка — (1920) — кавалер трьох орденів Слави;
- Виноград:
- (1955) — заслужений вчитель України;
- (1906–1992) — кавалер трьох орденів Слави;
- Рубаний Міст — Ніла Вікторівна Зборовська (1962–2011) — літературознавець, письменниця і психоаналітик.
Див. також:
Примітки
- Розпорядження Президента України від 25 січня 2020 року № 56/2020-рп «Про призначення В.Гуні головою Лисянської районної державної адміністрації Черкаської області»
- . Архів оригіналу за 1 липня 2018. Процитовано 7 листопада 2016.
- ПроКом, ТОВ НВП. . www.cvk.gov.ua. Архів оригіналу за 27 лютого 2018. Процитовано 26 березня 2016.
Література
- Атлас Лисянського району Черкаської області — К.: Синопсис, 2008;
- Щербатюк В. М. Історія регіонів України: Лисянщина. — К.: Логос, 2002.
Посилання
- Офіційний сайт Лисянської районної ради [ 3 січня 2018 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Li syanskij rajo n kolishnya administrativno teritorialna odinicya Cherkaskoyi oblasti Rajonnij centr mistechko Lisyanka Plosha rajonu stanovila 755 km 3 57 vid ploshi oblasti Lisyanskij rajonadministrativno teritorialna odinicyaGerb PraporOsnovni daniKrayina UkrayinaOblast Cherkaska oblastKod KOATUU 7122800000Utvorenij 7 bereznya 1923 r Naselennya 22 714 na 1 01 2019 Plosha 746 km Gustota 33 osib km Tel kod 380 4749Poshtovi indeksi 19300 19344Naseleni punkti ta radiRajonnij centr LisyankaSelishni radi 1Silski radi 27Smt 1Sela 35Selisha 3Rajonna vladaGolova radi Popko Yaroslav AndrijovichGolova RDA Gunya Volodimir OleksandrovichVebstorinka Lisyanska RDA Lisyanska rajradaAdresa 19300 Cherkaska oblast Lisyanskij r n smt Lisyanka pl Miru 27MapaLisyanskij rajon u Vikishovishi Lisyanshina zajmala pomitne misce v istoriyi Ukrayini adzhe tut proviv svoyu molodist Taras Shevchenko Lisyanku vvazhayut odniyeyu z batkivshin getmana Bogdana Hmelnickogo tut prohodili zapekli boyi Korsun Shevchenkivskoyi bitvi GeografiyaMezhuvav na pivnochi zi Stavishenskim Tarashanskim ta Boguslavskim rajonami Kiyivskoyi oblasti na shodi z Korsun Shevchenkivskim na pivdennomu shodi ta pivdni zi Zvenigorodskim na pivdennomu zahodi z Mankivskim na zahodi iz Zhashkivskim rajonami Cherkaskoyi oblasti Rajon roztashovuvavsya na Pridniprovskij visochini Shidnoyevropejskoyi rivnini v basejni Gnilogo Tikicha Krajni tochki 49 22 10 pn sh 30 36 28 sh d 49 36944 pn sh 30 60778 sh d 49 36944 30 60778 pivnichna 49 08 00 pn sh 30 29 10 sh d 49 13333 pn sh 30 48611 sh d 49 13333 30 48611 pivdenna 49 11 30 pn sh 30 23 40 sh d 49 19167 pn sh 30 39444 sh d 49 19167 30 39444 zahidna 49 17 10 pn sh 30 58 30 sh d 49 28611 pn sh 30 97500 sh d 49 28611 30 97500 shidna PrirodaGeologiya Tektonichnoyu strukturoyu Lisyanskogo rajonu ye Ukrayinskij kristalichnij shit z vihodami kristalichnih porid na poverhnyu Kristalichnij fundament bazalti graniti gnejsi slanci ta kvarciti maye potuzhnist priblizno 45 km Zverhu vin perekritij osadovim chohlom pisok glina vapnyak potuzhnistyu 250 m V arhejsku eru na teritoriyi rajonu visochili skladchasti gori visotoyu do 4000 m u proterozojsku eru gori zrujnuvalis ale utvorivsya glibinnij rozlom u zemnij kori po liniyi Petrivska Guta Zhurzhinci Lisyanka Smilchinci V paleozojsku eru gori ostatochno zrujnuvalis Piznishe teritoriya rajonu zaznavala pidnyattiv kembrij ta ordovik ta opuskan devon ta silur ale zalishalas ostrovom posered morya Tetis Na pochatku kajnozoyu Lisyanshinu vkrivalo more sho vidstupilo v kinci paleogenovogo periodu zalishivshi pislya sebe vidkladi vapnyaku bilogo pisku bentonitovih ta paligorskitovih glin Neogenovij period vidznachivsya cherguvannyam 4 lodovikovih ta mizhlodovikovih epoh Mezha najbilshogo Dniprovskogo zledeninnya prohodila livim beregom richki Gnilij Tikich a podekudi lodovik peretnuv richku ta dosyag teritoriyi po liniyi Ripki Lisyanka Zhurzhinci Ostannij lodovikovij period vidstupiv 12 000 rokiv tomu zalishivshi pislya sebe vidkladi korichnevih glin suglinkiv pisku ta lesiv Relyef Relyef shiroko hvilyastij z vidnosnoyu visotoyu 112 m ye rezultatom diyalnosti yak vnutrishnih sil Zemli magmatizmu ruhiv kori tak i zovnishnih sil vivitryuvannya gravitaciyi diyi tekuchih vod lodovikiv zhivih organizmiv gospodarskoyi diyalnosti lyudini Znachna rozchlenovanist relyefu zumovlena skladom girskih porid teritoriyi tonkodispersni lodovikovi vodno lodovikovi ta lesovi vidkladi sho legko piddayutsya vodnij ta vitrovij eroziyi Harakternimi formami relyefu ye richkovi dolini z ruslami staricyami zaplavami terasami ta porogami shirokohvilyasti pagorbi na shilah yakih zustrichayutsya ritvini vimoyini yari balki zsuvi ta Rukotvornimi formami relyefu ye kar yeri napriklad Dashukivskij terikoni terasi grebli kurgani vali Burti Zmiyevi Vali Na formuvannya relyefu vplinuli takozh i biogenni chinniki nori kupini krotovini murashniki tosho Absolyutni vidmitki nad rivnem morya najnizhcha 135 m 49 12 33 pn sh 30 55 17 sh d 49 20917 pn sh 30 92139 sh d 49 20917 30 92139 najvisha 247 m 49 17 03 pn sh 30 32 47 sh d 49 28417 pn sh 30 54639 sh d 49 28417 30 54639 Grunti Sered soten genetichnih tipiv ta vidiv gruntiv Lisyanskogo rajonu najposhirenishimi ye chornozemi tipovi ta regradovani temno siri lisovi siri ta yasno siri opidzoleni luchni chornozemno luchni bolotni ta chornozemno bolotni grunti Na vidminu vid inshih prirodnih resursiv ta zasobiv virobnictva za pravilnogo procesu vikoristannya grunt ne tilki ne degraduye a j polipshuye osnovnu svoyu yakist rodyuchist Prote blizko tretini gruntiv Lisyanshini ye regradovanimi Borotbu z eroziyeyu provodyat viluchennyam z rilnictva silovih zemel ta yih zalisnennya Vnutrishni vodi Teritoriya Lisyanskogo rajonu nalezhit do basejniv troh richok Girskogo Tikichu pivdennij zahid Rosi pivnichnij shid ta Gnilogo Tikichu Golovnoyu vodnoyu arteriyeyu rajonu ye richka Gnilij Tikich basejnu Pivdennogo Bugu Vin protikaye z pivnochi na pivdennij shid utvoryuyuchi chislenni meandri Najbilshimi pritokami v mezhah rajonu ye richki Boyarka Svinotopka ta Gonchariha Richkovi basejni rajonu Basejn Gnilogo Tikichu Bezimenna prava liva Popivka prava liva Boyarka liva liva prava Svinotopka prava Gonchariha prava Zhab yanka prava liva liva Basejn Girskogo Tikichu Sribna liva pritoka Girskogo Tikichu Pozhitochna liva Rubanka liva Basejn Rosi Kotova prava pritoka Horobroyi pravoyi pritoki Rosi U rajoni zbudovano 186 stavkiv zagalna yihnya plosha vodnogo dzerkala stanovit 1525 ga Najbilshimi takimi vodojmami ye na richci Pozhitochna basejn Girskogo Tikichu ta pered Lisyanskoyu GES Klimat Klimat Lisyanskogo rajonu pomirno kontinentalnij Lito teple desho posushlive zima m yaka z chastimi vidligami Peresichna richna temperatura stanovit 7 7 C Najteplishij misyac lipen z peresichnoyu temperaturoyu 20 8 C najholodnishij sichen z peresichnoyu temperaturoyu 5 8 C Shorichna kilkist opadiv syagaye 450 510 mm Kut padinnya sonyachnih promeniv sho ye golovnim klimatotvorchim chinnikom zminyuyetsya vid 17 vzimku do 63 vlitku Sumarna sonyachna radiaciya stanovit 445 Mdzh m za rik V rajoni perevazhayut zahidni vitri povitryani masi z Atlantichnogo okeanu 40 dniv v rik sho pov yazano z ciklonichnoyu diyalnistyu priblizno 45 dniv na rik Shidna cirkulyaciya povitrya 34 dniv pov yazana z anticiklonami priblizno 35 dniv 26 dniv roku panuyut arktichni povitryani masi Tablicya klimatu Lisyanskogo rajonu Misyac Peresichna t C Minimalna t C Maksimalna t C Opadi mm Vologist povitrya Perevazhayuchij viterSichen 5 8 31 9 10 6 27 85 Lyutij 5 3 32 9 10 0 25 85 Pd Sh Berezen 0 1 11 0 20 9 27 75 Pn Zh Kviten 7 1 1 2 24 9 39 58 Pn Zh Traven 14 3 1 0 28 1 60 51 Pn Zh Cherven 18 3 2 4 32 6 74 56 Pn Zh Lipen 20 8 3 2 36 8 68 55 Pd Sh Pd Zh Serpen 19 5 2 4 32 4 53 51 Pd Sh Veresen 14 4 3 8 35 1 39 54 Pd Sh Zhovten 8 5 18 8 30 9 36 66 Pn Zh Listopad 1 5 22 4 15 2 31 80 Pn Zh Zh Gruden 3 5 32 9 13 3 29 87 Pn Zh Zh Za rik 7 7 32 9 36 8 508 67 Pn Zh Fiziko geografichne rajonuvannya FG rajonuvannya Rajon roztashovanij na Pridniprovskij visochini Shidno Yevropejskoyi rivnini u basejni serednoyi techiyi richki Gnilij Tikich v mezhah fiziko geografichnoyi krayini lisostepovoyi prirodnoyi zoni visochinnoyi fiziko geografichnoyi provinciyi Pivnichna chastina Lisyanshini sho v antropogennomu periodi ostanni 2 mln rokiv zaznala pryamogo vplivu Dniprovskogo zledeninnya 180 tis rokiv tomu po liniyi Ripki Zhurzhinci nalezhit do Pivnichnopridniprovskoyi visochinnoyi I a pivdenna Lisyanshina do Centralnopridniprovskoyi visochinnoyi oblasti II Ostannya podilyayetsya na 2 Pritikickij pravoberezhnij b v basejni Girskogo ta Gnilogo Tikicha Tyasmino Vilshanskij livoberezhnij a v basejni Tyasminu ta VilshankiLandshaftnij podil Diagrama rozpodilu zemli 81 teritoriyi rajonu peretvoreno na silskogospodarski ugiddya Dlya reshti zemel harakterni taki landshafti zaplavni rivnini luchni ta luchno bolotni zaplavi ta plavni terasovi luki hvilyasti lesovi rivnini z chornozemami glibokimi hvilyasti lesovi rivnini z sirimi lisovimi ta temno sirimi opidzolenimi gruntami luchno stepovi visochini rozchlenovani dubovi ta grabovi lisi grabovi dibrovi hvojni lisiPrirodno zapovidni teritoriyi Zakaznik Plosha ga Roztashuvannya1 Boyarskij 3 1 Boyarka2 Bosivskij 22 6 Bosivka3 Buzhanskij 8 2 Buzhanka4 Vinogradskij 3 0 Vinograd5 Votilivskij 26 0 Votilivka6 Mar yanivskij 7 0 Mar yanivka7 Kam yanobridskij 12 0 Kam yanij Brid8 Lisyanskij 12 0 Lisyanka9 Ploshivskij 1 0 Pochapinci10 Pochapinskij 3 9 Pochapinci11 Ripkivskij 4 7 Ripki12 Semenivskij 27 3 Semenivka13 Shesterinskij 4 3 Shesterinci14 Chaplinskij 6 9 Chaplinka15 Hizhinskij 4 3 Hizhinci16 Yablunivskij 3 2 Yablunivka17 Budishanskij 2 5 Budishe Sered prirodno zapovidnih ob yektiv v Lisyanskomu rajoni vidilyayut zakazniki miscevogo znachennya 16 gidrologichnih ta 1 entomologichnij 2 gidrologichni pam yatki prirodi miscevogo znachennya park kompleksna pam yatka sadovo parkovogo mistectva kompleksna pam yatka prirodi zagalnoderzhavnogo znachennya ta cinna gidrologichna prirodna teritoriya sho ohoronyayetsya z metoyu vidnesennya yiyi do prirodno zapovidnogo fondu Sered pam yatok prirodi miscevogo znachennya zagalna plosha 0 7 ga Kalinovij Kush selo Hizhinci Gromova Voda selo Pisarivka Park pam yatka sadovo parkovogo mistectva Rubanij mist v odnojmennomu seli plosha 4 8 ga pam yatka prirodi zagalnoderzhavnogo znachennya Kozacki Vali v seli Hizhinci plosha 8 ga ta Karlsbad v Lisyanci cinna gidrologichna prirodna teritoriya sho ohoronyayetsya z metoyu vidnesennya yiyi do prirodno zapovidnogo fondu oblasti IstoriyaLisyanshina na karti Kiyivskoyi guberniyi XVIII st V X stolitti teritoriya rajonu nalezhala do Kiyivskogo knyazivstva z 1471 roku do Kiyivskogo voyevodstva Velikogo Litovskogo knyazivstva Z 1569 roku kraj nalezhit do Kiyivskogo voyevodstva Rechi Pospolitoyi Z 1648 roku ta sotni nalezhali do Bilocerkivskogo polku Lisyanskij polk vklyuchav sotni Vilshansku a v period likvidaciyi polku sotni Lisyanki ta vhodili do skladu Korsunskoyi polku Z 1797 roku Lisyanska Boyarska Vinogradska ta volosti vhodili do Zvenigorodskogo povitu Kiyivskoyi guberniyi sela Chaplinka Shushkivka Petrivka Popivka ta do Tarashanskogo povitu U 1923 roci vidpovidno do postanovi VU CVK bulo utvoreno Lisyanskij rajon v skladi Kiyivskoyi oblasti do yakogo uvijshli mistechko Lisyanka ta 38 sil ob yednanih u 27 silskih ta 1 selishnu radi Z 1954 roku rajon stav skladovoyu novoutvorenoyi Cherkaskoyi oblasti V 1963 roci u zv yazku z ukrupnennyam rajoniv Lisyanskij buv rozformovanij Ale 1 sichnya 1965 roku znovu vidnovlenij v kolishnih mezhah 05 02 1965 Ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi Ukrayinskoyi RSR peredano Chizhivsku silradu Lisyanskogo rajonu do skladu Zvenigorodskogo rajonu Za period radyanskoyi vladi nizka naselenih punktiv Lisyanshini znikli sela ta abo zh ob yednani z inshimi poselennyami Tak 12 lipnya 1958 roku selo bulo priyednano do skladu sela Poradivka selo Harchenkiv do sela Boyarka selo do sela Rozkoshivka selo do sela Kam yanij Brid 25 chervnya 1965 roku selo Poradivka bulo priyednano do sela Boyarka 3 lipnya 1970 roku selo Monastirok do mistechka Lisyanka Okrim togo nizka naselenih punktiv vidijshli do susidnih rajoniv sela Pavlivka ta Tinivka uvijshli do skladu Zhashkivskogo rajonu Politika25 travnya 2014 roku vidbulisya Prezidentski vibori Ukrayini U mezhah Lisyanskogo rajonu bulo stvoreno 39 viborchih dilnic Yavka na viborah skladala 70 65 progolosuvali 13 885 iz 19 654 viborciv Najbilshu kilkist golosiv otrimav Petro Poroshenko 48 71 6 764 viborciv Yuliya Timoshenko 18 30 2 541 viborciv Oleg Lyashko 12 86 1 786 viborciv Anatolij Gricenko 11 07 1 537 viborciv Reshta kandidativ nabrali menshu kilkist golosiv Kilkist nedijsnih abo zipsovanih byuleteniv 0 86 NaselennyaChiselnist Naselennya rajonu stanovit 24 795 osobi stanom na 1 veresnya 2011 roku v tomu chisli silskogo 16 589 a miskogo 8 206 Dinamika chiselnosti rajonu za ostanni roki vid yemna Yaksho v 1989 roci naselennya rajonu stanovilo 32 603 osobi to v 2001 roci vono znizilos do 29 100 osib za perepisom 2005 roku sklalo vsogo 27 362 osobi a v 2010 roci stanovilo 25 027 Diagrama nacionalnogo skladu naselennya rajonuShilnist Shilnist naselennya rajonu stanovit 36 7 chol km sho svidchit pro malu zaselenist krayu Dlya porivnyannya shilnist oblasti 69 chol km Ukrayini 79 chol km Naseleni punkti rozpodileni teritoriyeyu rajonu rivnomirno najbilshe skupchennya sposterigayetsya v dolini richki Gnilij Tikich ta na pivdennomu shodi Nacionalnij sklad Nacionalnij sklad naselennya rajonu vzagali odnomanitnij 97 3 skladayut ukrayinci a ce 26 630 osib Sered nacionalnih menshin najbilshu chastku stanovlyat rosiyani 2 1 abo 582 osobi Naseleni punktiMistechko Lisyanka V rajoni znahoditsya 39 naselenih punktiv z yakih 1 mistechko smt 35 sil ta 3 selisha Naselenij punkt Naselennya osib 2005 1 Lisyanka 80562 Buzhanka 18283 Pochapinci 12814 Vinograd 12485 Kam yanij Brid 9056 Zhurzhinci 8647 Bosivka 8288 Votilivka 7269 Boyarka 72510 Shubini Stavi 69811 Hizhinci 65412 Smilchinci 64513 Fedyukivka 63114 Chaplinka 61415 Ripki 58716 Budishe 55217 Yablunivka 54518 Zhab yanka 51319 Dashukivka 47520 Rubanij Mist 454 Naselenij punkt Naselennya osib 2005 21 Pogiblyak 44722 Mar yanivka 43123 Shesterinci 42724 Rozkoshivka22 37325 Semenivka 36926 Vereshaki3 29027 Orli16 28828 Petrivka Popivka 26929 Tihonivka 26330 Dibrivka 25031 Pisarivka 25032 Ganzhalivka12 19933 Petrivska Guta6 18634 Chesnivka11 14035 Tovsti Rogi7 12836 Shushkivka14 9737 Dubina21 5238 Kuchkivka17 4239 Mihajlivka10 32 Primitki 1 zhirnim shriftom vkazano smt kursivom selisha 2 verhnij indeks vkazuye na nomer poselennya do miscevoyi radi yakogo nalezhit naselenij punktEkonomikaSilske gospodarstvo Na 1 sichnya 2008 roku silske gospodarstvo rajonu vikoristovuvalo 60 650 ga ugid z nih 85 51 516 ga skladaye rillya 7 4355 ga sinozhati 6 3774 ga pasovisha ta 2 1005 ga sadi Sered najbilshih silskogospodarskih pidpriyemstv Lisyanshini mozhna vidiliti taki stanom na 21 grudnya 2008 TOV NVF Urozhaj Boyarka Chaplinka 6 200 ga STOV Svitanok Buzhanka Zhab yanka Tihonivka 4 830 ga TOV Privat Agro Cherkasi Vinograd Bosivka Kam yanij Brid 3 292 ga STOV AF Zlagoda Semenivka Dashukivka 2 072 ga VAT Shubinostavske Shubini Stavi 1 940 ga PP Vita Kolos Tovsti Rogi 1 672 ga STOV imeni B Hmelnickogo Shesterinci 1 555 ga TOV Podil Lisyanka 1 534 ga STOV Buzhanske Buzhanka Lisyanka 1 504 ga Sered roslinnictva vidilyayutsya posivi zernovih kultur stanom na 1 sichnya 2008 41 pshenicya 10 201 ga 35 yachmin 8763 ga 21 kukurudza 5408 ga Siyut takozh grechku 358 ga goroh 321 ga zhito 270 ga oves 58 ga proso 38 ga ta kvasolyu 29 ga Sered tehnichnih kultur vidilyayutsya cukrovij buryak 30 4458 ga soya 26 3801 ga sonyashnik 25 3667 ga ta ripak 19 2765 ga Kormovi kulturi rozpodililis takim chinom 37 bagatorichni travi 1760 ga 20 kukurudza na silos 963 ga 18 odnorichni travi 868 ga 14 kormovij buryak 645 ga a takozh 8 bezpokrivni travi 358 ga ta 3 garbuzi 145 ga Sered galuzej tvarinnictva v rajoni rozvineni svinarstvo ponad 15 tis goliv bdzhilnictvo 3 5 tis simej skotarstvo blizko 3 5 tis goliv velikoyi rogatoyi hudobi ta konyarstvo ponad 100 goliv Rozvinene prisadibne ptahivnictvo ta richkove j stavkove ribalstvo Promislovist Oskilki rajon ye silskogospodarskim to promislovist rozvinena dosit slabko Na Lisyanshini zareyestrovano vsogo 21 pidpriyemstvo virobnichoyi infrastrukturi Najbilshim sered nih ye VAT Dashukivski bentoniti na bazi Cherkaskogo rodovisha bentonitovih glin Rodovishe bulo rozvidane she v 1949 roci Jogo zapasi stanovlyat 50 mln t virobnichi potuzhnosti 200 tis t u rik Najbilshimi spozhivachami produkciyi ye ponad 200 pidpriyemstv mashinobuduvannya chornoyi metalurgiyi himichnoyi ta naftovidobuvnoyi promislovosti Ukrayini Rosiyi Bilorusi krayin Pribaltiki Blizkogo Shodu ta Yevrosoyuzu U rajoni pracyuyut ponad 700 privatnih pidpriyemciv Okrim togo v rajoni pracyuyut v Lisyanci Lisyanska GES zbudovana v 1954 ta rekonstrujovana v 2004 roci VAT Lisyanskij molokozavod likero gorilchanij zavod kombinat gromadskogo harchuvannya VAT Lisyanske ATP 17145 Lisyanske MTZ PP Gromova voda shlyahobudivelna mehanizovana kolona u rajoni cukrovij zavod Buzhanka ceglyanij zavod Bosivka na bazi rodovisha budivelnoyi glini derevoobrobni cehi Hizhinci kombikormovij zavod Orli ta 2 pishanih kar yeri Boyarka Transport V rajoni rozvineni taki vidi transportu yak avtomobilnij zaliznichnij ta truboprovidnij Avtomobilni shlyahi zagalnogo koristuvannya stanovlyat 471 km v tomu chisli z tverdim pokrittyam 246 km Najvazhlivishimi avtoshlyahami ye avtodorogi R 04 R 7 T 1010 Bila Cerkva Zvenigorodka T 2403 Korsun Shevchenkivskij Zhashkiv ta T 2408 Lisyanka Gorodishe Park privatnih avtomobiliv narahovuye priblizno 3000 odinic Avtobusna zupinka v selishi Mar yanivka Do Cherkaskogo rodovisha bentonitovih glin Dashukivka pidvedena zaliznicya Na nij v rajoni zbudovani tilki 2 zaliznichni stanciyi Dashukivka ta Lisyanka Okrim togo na pivdennomu shodi ye 2 gilki vuzkokolijnoyi zaliznici yaki v nash chas koli vzagali ne vikoristovuyutsya Voni pochinayutsya vid sela Vodyaniki Zvenigorodskogo rajonu odna prohodit cherez sela Dibrivka Ganzhalivka Orli Shesterinci ta Vereshaki druga prohodit cherez sela Tihonivka ta Zhab yanka na Buzhanku Do 20 sil rajonu ta Lisyanki buli pidvedeni gazoprovodi sho dali zmogu selyanam koristuvatis blakitnim palivom Odna gilka provedena vid gazoprovodu Urengoj Uzhgorod do sil na pivnochi rajonu Na pivdni ta shodi druga gilka bula provedena vid gazoprovodu Soyuz Liniyi elektroperedachi ta telefonnogo zv yazku pidvedeni do kozhnogo naselenogo punktu rajonu Rodovishe bentonitovih glin v seli Dashukivka bula provedena visokovoltna LEP z Kiyivskoyi oblasti SuspilstvoKultura V rajoni diyut kilka zakladiv kulturi a same v smt Lisyanka pracyuyut rajonnij derzhavnij krayeznavchij muzej muzej kimnata S G Savranskogo budinok kulturi miska ta rajonna biblioteki a takozh diye oseredok Vseukrayinskoyi spilki krayeznavciv Vitoki U selah rajonu diyut budinki kulturi Shesterinci Smilchinci Pochapinci Zhurzhinci Hizhinci Dashukivka Kam yanij Brid Buzhanka Yablunivka Shubini Stavi Rubanij Mist Mar yanivka Vinograd Bosivka Semenivka Pogiblyak Ripki Votilivka Fedyukivka Petrivka Popivka Boyarka ta Chaplinka silski klubi Budishe Orli Ganzhalivka Dibrivka Zhab yanka Tihonivka Vereshaki Petrivska Guta Pisarivka Kam yanij Brid Tovsti Rogi Dubina Shushkivka silski biblioteki v kozhnomu naselenomu punkti okrim sil Rozkoshivka Mihajlivka ta Shushkivka a v selah Kam yanij Brid ta Petrivka Popivka yih po dvi muzejni kimnati Yablunivka Shubini Stavi Bosivka Vinograd Chaplinka narodnij muzej v seli Pogiblyak muzejni kompleksi turistichnogo marshrutu Shushkivka ta Boyarka Ohorona zdorov ya V rajoni diyut centralna rajonna likarnya rajonna sanepidemstanciya ta centralna rajonna apteka v smt Lisyanka feldshersko akusherski punkti v kozhnomu seli okrim Mihajlivki dilnichni likarni v selah Vinograd ta Boyarka silski ambulatoriyi v selah Buzhanka ta Pochapinci viddilennya centralnoyi rajonnoyi apteki v selah Vinograd Boyarka Buzhanka ta Pochapinci Osvita NVK v selishi Mar yanivkaMerezha navchalnih zakladiv Na teritoriyi Lisyanskogo rajonu funkcionuye 23 zagalnoosvitni navchalni zakladi 19 doshkilnih navchalnih zakladiv z nih 17 u skladi NVK zagalnoosvitnih shkil I II chi I III stupeniv 2 osvitni okrugi na bazi Lisyanskoyi ZOSh 2 ta Lisyanskogo NVK pozashkilnij zaklad rajonnij Budinok dityachoyi ta yunackoyi tvorchosti a takozh Buzhanskij mizhshkilnij navchalno virobnichij kombinat Merezha doshkilnoyi osviti Doshkilnu osvitu diti zdobuvayut u 19 doshkilnih ustanovah u tomu chisli sered 17 NVK Z nih 3 miskih ta 16 silskih zakladiv Stanom na 1 sichnya 2014 roku doshkilnoyu osvitoyu ohopleno 762 ditej doshkilnogo viku sho stanovit 97 vid zagalnoyi kilkosti ditej rajonu Merezha zagalnoyi serednoyi osviti Protyagom 2009 2013 rokiv vidbulis zmini v merezhi navchalnih zakladiv zmenshivsya kontingent uchniv 2012 roku za rishennyam sesiyi vid 28 lyutogo 11 04 VI do Petrivsko Popivskoyi zagalnoosvitnoyi shkoli I III stupeniv bulo priyednano doshkilnu ustanovu Malyatko utvorivshi Petrivsko Popivskij NVK Doshkilnij navchalnij zaklad zagalnoosvitnya shkola I stupenya Rubanomostivsku ZOSh I stupenya bulo reorganizovano shlyahom priyednannya DNZ Sonechko Obidva zakladi bulo peredano na balans silskih rad U silskij miscevosti diye 21 zagalnoosvitnij navchalnij zaklad z nih 17 navchalno vihovni kompleksi U navchalnih zakladah silskoyi miscevosti navchayetsya 1427 uchniv U zagalnoosvitnih navchalnih zakladah narahovuyetsya 194 klasi pochatkovih klasiv 68 serednih klasiv 97 starshih klasiv 29 Z nih u silskij miscevosti 150 klasiv pochatkovih klasiv 53 serednih klasiv 74 starshih klasiv 23 Serednya napovnyuvanist klasiv u 2013 2014 navchalnomu roci po rajonu stanovila 11 4 uchniv u silskij miscevosti 9 5 uchniv na klas Napovnyuvanist zakladiv po rajonu stanovit 96 uchniv u silskij miscevosti 68 uchniv na zaklad Religijni gromadiV rajoni sered riznih religijnih gromad vidilyayutsya Ukrayinska pravoslavna cerkva Moskovskogo patriarhatu 15 gromad Ukrayinska pravoslavna cerkva Kiyivskogo patriarhatu 6 gromad Yevangelski hristiyani baptisti 16 gromad Presviterianska hristiyanska cerkva Blagodat 1 gromada Pomisna nezalezhna hristiyanska cerkva povnogo Yevangeliya 2 gromadi Cerkva hristiyan viri yevangelskoyi Dzherelo zhittya 1 gromada Adventisti somogo dnya 7 gromad Sered hramiv ta cerkov rajonu slid vidiliti Hram svyatogo Mihayila Lisyanka Cerkva svyatih muchenic Viri Nadiyi Lyubovi ta materi yih Sofiyi Boyarka Hram svyatogo Mikolaya Votilivka XIX st Svyato Uspenska cerkva Chaplinka Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici Zhurzhinci TurizmTuristichni marshruti Lisyanskij rajon bagatij na turistichni pam yatki arhitekturi prirodi ta istorichnih podij Z nih do marshrutu vidnosyatsya muzejnij kompleks prosto neba v seli Shushkivka muzejnij kompleks prosto neba v seli Boyarka Poradivka Okrim togo isnuyut turistichni marshruti miscyami narodno vizvolnoyi borotbi ukrayinskogo narodu za nezalezhnist 1648 1654 rokiv pid provodom Bogdana Hmelnickogo sela Zhurzhinci Boyarka Chaplinka Pogiblyak Vinograd Kam yanij Brid ta smt Lisyanka miscyami narodno vizvolnoyi borotbi 1917 1921 rokiv sela Hizhinci Semenivka Boyarka Vinograd Smilchinci ta smt Lisyanka miscyami boyiv Korsun Shevchenkivskoyi bitvi 1944 roku sela Zhurzhinci Pochapinci Hizhinci Shesterinci Buzhanka Dashukivka Chesnivka Tihonivka Yablunivka Shubini Stavi Bosivka Vinograd Votilivka Fedyukivka Lisyanka ta teritoriya kolishnogo sela Turistichni ob yekti Panskij mayetok v selishi Mar yanivkamajdan Burti pam yatka arhitekturi II tisyacholittya do n e VI stolittya do n e ta XVI XVII stolit v seli Chaplinka pam yatka prirodi miscevogo znachennya Kalinovij kush poblizu sela Hizhinci rajonnij derzhavnij krayeznavchij muzej v smt Lisyanka pam yatka prirodi zagalno derzhavnogo znachennya Kozacki vali 600 ga ta Zmiyini vali protyazhnistyu 10 km v seli Hizhinci narodnij muzej v seli Pogiblyak mayetok ta park XVII stolittya v selishi Mar yanivka urochisha Gromova voda ta Karlsbad v smt Lisyanka park pam yatka sadovo parkovogo mistectva v seli Rubanij Mist miscya prozhivannya T G Shevchenka sela Shesterinci Budishe ta smt Lisyanka stari cukrovarni XIX stolittya kaskad GES na richci Gnilij Tikich Chaplinska Boyarska 1940 Semenivska 1956 Kam yanobridska 1958 ta Lisyanska 1954 cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici 1830 v seli Zhurzhinci Pokrovska cerkva 1889 u seli Vereshaki cerkva Sv Oleksandri 1838 u seli Yablunivka pam yatki arhitekturi polskoyi dobi v selah Boyarka Petrivka Popivka Vinograd ta Orli Vidomi lyudiLubko M P V rajoni narodilis bagato vidomih lyudej Ukrayini ta kolishnogo Radyanskogo Soyuzu geroyiv nimecko radyanskoyi vijni Dopuskayetsya sho odnim z imovirnih misc narodzhennya getmana Ukrayini Bogdana Hmelnickogo bula Lisyanka oskilki jogo batko buv gromadyaninom mistechka V seli Budishe znahoditsya mayetok pana Engelgardta v yakomu kozachkuvav Taras Shevchenko Sered vidomih lyudej rajonu Lisyanka Ivan Glushenko 1907 1990 genetik selekcioner akademik Mikola Lubko 1946 2008 chlen spilki pismennikiv Ukrayini istorik krayeznavec Josip Diminskij 1843 1893 folklorist etnograf pedagog chlen Rosijskogo geografichnogo tovaristva Ivan Makushenko 1867 1955 hudozhnik Maksim Krivonis 1648 polkovnik Lisyanskogo polku Boyarka 1961 pracivnik Verhovnoyi Radi Ukrayini ta Kabinetu Ministriv mecenat Himich Vasil Sidorovich 1907 1951 Geroj Radyanskogo Soyuzu Yarovij Pilip Stepanovich 1919 1942 Geroj Radyanskogo Soyuzu Yulian Todosijovich Kinoshenko 1929 profesor doktor medichnih nauk 1901 1991 pershij zasluzhenij diyach nauki i tehniki URSR profesor doktor veterinarnih nauk Hizhinci Yakim Onoprijovich Sovenko 1914 1945 Geroj Radyanskogo Soyuzu Yurij Andriyanovich Lavrinenko literaturnij kritik publicist istorik diktor radio Svoboda 1943 zasluzhenij vchitel URSR Chesnivka Yevgen Kostyantinovich Tishik Geroj Radyanskogo Soyuzu Pochapinci Volodimir Mihajlovich Sherbatyuk 1968 docent vchenij doslidnik golova Lisyanskoyi RSK Vitoki Tetyana Mihajlivna Cherevchenko chlen korespondent NAN Ukrayini golovnij redaktor zhurnalu Vereshaki Illya Gavrilovich Shulga 1921 1993 profesor istorik zasluzhenij diyach vishoyi shkoli Ganzhalivka Vasil Mikolajovich Shklyar 1951 ukrayinskij pismennik Semenivka Ilko Vakulovich Korunec 1922 profesor lingvist chlen nacionalnoyi spilki pismennikiv Ukrayini Bosivka 1920 kavaler troh ordeniv Slavi Vinograd 1955 zasluzhenij vchitel Ukrayini 1906 1992 kavaler troh ordeniv Slavi Rubanij Mist Nila Viktorivna Zborovska 1962 2011 literaturoznavec pismennicya i psihoanalitik Div takozh Kategoriya Personaliyi Lisyanskij rajonPrimitkiRozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 25 sichnya 2020 roku 56 2020 rp Pro priznachennya V Guni golovoyu Lisyanskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Cherkaskoyi oblasti Arhiv originalu za 1 lipnya 2018 Procitovano 7 listopada 2016 ProKom TOV NVP www cvk gov ua Arhiv originalu za 27 lyutogo 2018 Procitovano 26 bereznya 2016 LiteraturaAtlas Lisyanskogo rajonu Cherkaskoyi oblasti K Sinopsis 2008 Sherbatyuk V M Istoriya regioniv Ukrayini Lisyanshina K Logos 2002 PosilannyaLisyanskij rajon u sestrinskih VikiproyektahPortal Cherkashina Temi u Vikidzherelah Lisyanskij rajon u Vikishovishi Oficijnij sajt Lisyanskoyi rajonnoyi radi 3 sichnya 2018 u Wayback Machine Kiyivska oblast Stavishenskij rajon Kiyivska oblast Tarashanskij rajon Boguslavskij rajon Korsun Shevchenkivskij rajonZhashkivskij rajon Korsun Shevchenkivskij rajonMankivskij rajon Zvenigorodskij rajon Zvenigorodskij rajon