![]() | |||
Помісячні опади | |||
Опади | Разом | Океан | Суходіл |
---|---|---|---|
[мм/рік] | 1130 | 1270 | 800 |
[км³/рік] | 577 000 | 458 000 | 119 000 |
Атмосфе́рні о́пади — вода в рідкому чи твердому стані, що випадає з хмар чи безпосередньо з повітря на земну поверхню та предмети. З хмар випадають: дощ, мряка, сніг, мокрий сніг, крупа, град, льодяний дощ. З повітря виділяються: роса, , іній, , паморозь.
Тлумачення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUzTDB0dmJuWmxhM1JwYjI1emNtVm5aVzR1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFV0dmJuWmxhM1JwYjI1emNtVm5aVzR1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Випадання атмосферних опадів із хмар відбувається в результаті збільшення уже наявних хмарних елементів (крапель або кристалів) до розмірів, за яких вони набувають помітної швидкості падіння. Найбільші кристалічні елементи, випадаючи з хмари, стикаються з переохолодженими краплями, приморожуючи їх до себе, або змерзаються між собою, утворюючи пластівці. Перейшовши в атмосферні шари з температурами понад 0 °C, тверді частинки тануть, утворюючи краплі дощу. За низьких температур повітря (близько 0 °C і нижче) тверді частинки досягають земної поверхні не розтанувши (сніг, крупа тощо). У теплу пору року можливе випадання граду. У краплинно-рідких хмарах за позитивних або негативних (однак близьких до 0 °C) температурах атмосферні опади можуть виникати внаслідок злиття, або коалесценції, хмарних елементів. У результаті цього може випадати дрібний дощ або мжичка.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc0TDFOMFpXbG5kVzVuYzNKbFoyVnVMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFUZEdWcFozVnVaM055WldkbGJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Залежно від механізму розвитку й структури хмар, що дають атмосферні опади, вирізняють такі атмосферні опади: обложні — помірної інтенсивності, проте тривалі, з шарувато-дощових хмар; зливові — з купчасто-дощових хмар; мрячні — з шаруватих хмар.
Атмосферні опади, що виділяються на земній поверхні (так звані наземні гідрометеори), — це роса, паморозь, іній, рідкий і твердий наліт тощо. З них особливе значення має ожеледь, аналогом якої у вільній атмосфері є зледеніння літака в польоті.
Вимірюють атмосферні опади дощомірами, опадомірами, плювіографами на метеорологічних станціях, а для великих площ — за допомогою радіолокації. Кількість опадів виражають у мм шару води, що випала, а інтенсивність — у міліметрах на хвилину, годину, добу.
Атмосферні опади — одна з ланок колообігу води на Землі. Кількість атмосферних опадів, багаторічний, середньомісячний, сезонний, річний, їхній розподіл по земній поверхні, річний і добовий хід, повторюваність, інтенсивність тощо є визначальними характеристиками клімату, що мають істотне значення для сільського господарства та багатьох інших галузей господарства. Все більшого значення набуває штучне формування атмосферних опадів, що полягає в тому, що в хмару вводять реагенти, які сприяють утворенню крижаних кристалів у водяних хмарах, а в змішаних хмарах їхнє прискорене укрупнення.
Розподіл опадів по планеті
Розподіляються опади на поверхні Землі нерівномірно. Аналіз карт ізогієт (ліній однакової кількості опадів) свідчить, що на розміщення атмосферних опадів впливають два головні чинники:
- напрямок руху повітря. Найбільше опадів випадає там, де переважають висхідні рухи повітря, і менше — у випадку низхідних. Екваторіальна зона низького тиску (понад 2000-3000 мм/рік). Навітряні схили височин і гірських хребтів одержують більше атмосферних опадів, ніж підвітряні схили. Найвологіше місце на Землі, Черрапунджі (близько 12 000 мм опадів на рік), розташоване на навітряному схилі Гімалаїв на висоті близько 1300 м в Індії.
- за інших однакових умов кількість опадів зменшується від низьких широт до високих.
Річну суму опадів розглядають у співвідношенні з температурними умовами приземного повітря. Таким співвідношенням є коефіцієнт зволоження, визначений В. В. Докучаєвим, доопрацьований Г. Н. Висоцьким та Н. Н. Івановим: k = r/E, де k — коефіцієнт зволоження, r — сума опадів за певний проміжок часу (рік, сезон, місяць), E — випаровуваність (максимально можливе випаровування за певних температурних умов, не обмежене запасами вологи. Там, де коефіцієнт зволоження більший від 1 (опади переважають над випаровуваністю), за достатньої кількості тепла зростають ліси; де він менший від 1 (випаровуваність перевищує суму опадів) — поширені степи і пустелі. Коефіцієнт зволоження дорівнює 1 у зоні лісостепу.
Опади в Україні
Для України характерно від 270—310 мм опадів в районі Сивашу, до 1500—1800 (в окремі роки і 2100) мм опадів у Карпатських горах. У Кримських горах кількість опадів теж сягає 1500 мм/рік. Кількість опадів в Україні зменшується у напрямку з північного заходу на південний схід.
Цікаві факти
- У формуванні атмосферних опадів беруть участь не лише кліматичні умови та рельєф місцевості, а й бактерії. Так, відома впливом на замерзання води за більш низької температури та можливістю каталізації опадів у разі попадання до атмосфери (т.з. bioprecipitation).
Джерела
- Bacteria-rich hailstones add to 'bioprecipitation' idea. BBC News 2011 [1] [ 24 квітня 2016 у Wayback Machine.]
- Опади /Академічний тлумачний словник української мови/ [ 28 лютого 2021 у Wayback Machine.]
- Атмосферні опади [ 6 вересня 2008 у Wayback Machine.] у Великій радянській енциклопедії (рос.)
Посилання
- Опади атмосферні // Термінологічний словник-довідник з будівництва та архітектури / Р. А. Шмиг, В. М. Боярчук, І. М. Добрянський, В. М. Барабаш ; за заг. ред. Р. А. Шмига. — Львів, 2010. — С. 138. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pomisyachni opadiOpadi Razom Okean Suhodil mm rik 1130 1270 800 km rik 577 000 458 000 119 000 Atmosfe rni o padi voda v ridkomu chi tverdomu stani sho vipadaye z hmar chi bezposeredno z povitrya na zemnu poverhnyu ta predmeti Z hmar vipadayut dosh mryaka snig mokrij snig krupa grad lodyanij dosh Z povitrya vidilyayutsya rosa inij pamoroz TlumachennyaKonvektivni opadi Vipadannya atmosfernih opadiv iz hmar vidbuvayetsya v rezultati zbilshennya uzhe nayavnih hmarnih elementiv krapel abo kristaliv do rozmiriv za yakih voni nabuvayut pomitnoyi shvidkosti padinnya Najbilshi kristalichni elementi vipadayuchi z hmari stikayutsya z pereoholodzhenimi kraplyami primorozhuyuchi yih do sebe abo zmerzayutsya mizh soboyu utvoryuyuchi plastivci Perejshovshi v atmosferni shari z temperaturami ponad 0 C tverdi chastinki tanut utvoryuyuchi krapli doshu Za nizkih temperatur povitrya blizko 0 C i nizhche tverdi chastinki dosyagayut zemnoyi poverhni ne roztanuvshi snig krupa tosho U teplu poru roku mozhlive vipadannya gradu U kraplinno ridkih hmarah za pozitivnih abo negativnih odnak blizkih do 0 C temperaturah atmosferni opadi mozhut vinikati vnaslidok zlittya abo koalescenciyi hmarnih elementiv U rezultati cogo mozhe vipadati dribnij dosh abo mzhichka Orografichni opadi Zalezhno vid mehanizmu rozvitku j strukturi hmar sho dayut atmosferni opadi viriznyayut taki atmosferni opadi oblozhni pomirnoyi intensivnosti prote trivali z sharuvato doshovih hmar zlivovi z kupchasto doshovih hmar mryachni z sharuvatih hmar Atmosferni opadi sho vidilyayutsya na zemnij poverhni tak zvani nazemni gidrometeori ce rosa pamoroz inij ridkij i tverdij nalit tosho Z nih osoblive znachennya maye ozheled analogom yakoyi u vilnij atmosferi ye zledeninnya litaka v poloti Vimiryuyut atmosferni opadi doshomirami opadomirami plyuviografami na meteorologichnih stanciyah a dlya velikih plosh za dopomogoyu radiolokaciyi Kilkist opadiv virazhayut u mm sharu vodi sho vipala a intensivnist u milimetrah na hvilinu godinu dobu Atmosferni opadi odna z lanok koloobigu vodi na Zemli Kilkist atmosfernih opadiv bagatorichnij serednomisyachnij sezonnij richnij yihnij rozpodil po zemnij poverhni richnij i dobovij hid povtoryuvanist intensivnist tosho ye viznachalnimi harakteristikami klimatu sho mayut istotne znachennya dlya silskogo gospodarstva ta bagatoh inshih galuzej gospodarstva Vse bilshogo znachennya nabuvaye shtuchne formuvannya atmosfernih opadiv sho polyagaye v tomu sho v hmaru vvodyat reagenti yaki spriyayut utvorennyu krizhanih kristaliv u vodyanih hmarah a v zmishanih hmarah yihnye priskorene ukrupnennya Rozpodil opadiv po planetiRozpodilyayutsya opadi na poverhni Zemli nerivnomirno Analiz kart izogiyet linij odnakovoyi kilkosti opadiv svidchit sho na rozmishennya atmosfernih opadiv vplivayut dva golovni chinniki napryamok ruhu povitrya Najbilshe opadiv vipadaye tam de perevazhayut vishidni ruhi povitrya i menshe u vipadku nizhidnih Ekvatorialna zona nizkogo tisku ponad 2000 3000 mm rik Navitryani shili visochin i girskih hrebtiv oderzhuyut bilshe atmosfernih opadiv nizh pidvitryani shili Najvologishe misce na Zemli Cherrapundzhi blizko 12 000 mm opadiv na rik roztashovane na navitryanomu shili Gimalayiv na visoti blizko 1300 m v Indiyi za inshih odnakovih umov kilkist opadiv zmenshuyetsya vid nizkih shirot do visokih Richnu sumu opadiv rozglyadayut u spivvidnoshenni z temperaturnimi umovami prizemnogo povitrya Takim spivvidnoshennyam ye koeficiyent zvolozhennya viznachenij V V Dokuchayevim doopracovanij G N Visockim ta N N Ivanovim k r E de k koeficiyent zvolozhennya r suma opadiv za pevnij promizhok chasu rik sezon misyac E viparovuvanist maksimalno mozhlive viparovuvannya za pevnih temperaturnih umov ne obmezhene zapasami vologi Tam de koeficiyent zvolozhennya bilshij vid 1 opadi perevazhayut nad viparovuvanistyu za dostatnoyi kilkosti tepla zrostayut lisi de vin menshij vid 1 viparovuvanist perevishuye sumu opadiv poshireni stepi i pusteli Koeficiyent zvolozhennya dorivnyuye 1 u zoni lisostepu Opadi v UkrayiniDlya Ukrayini harakterno vid 270 310 mm opadiv v rajoni Sivashu do 1500 1800 v okremi roki i 2100 mm opadiv u Karpatskih gorah U Krimskih gorah kilkist opadiv tezh syagaye 1500 mm rik Kilkist opadiv v Ukrayini zmenshuyetsya u napryamku z pivnichnogo zahodu na pivdennij shid Cikavi faktiU formuvanni atmosfernih opadiv berut uchast ne lishe klimatichni umovi ta relyef miscevosti a j bakteriyi Tak vidoma vplivom na zamerzannya vodi za bilsh nizkoyi temperaturi ta mozhlivistyu katalizaciyi opadiv u razi popadannya do atmosferi t z bioprecipitation DzherelaBacteria rich hailstones add to bioprecipitation idea BBC News 2011 1 24 kvitnya 2016 u Wayback Machine Opadi Akademichnij tlumachnij slovnik ukrayinskoyi movi 28 lyutogo 2021 u Wayback Machine Atmosferni opadi 6 veresnya 2008 u Wayback Machine u Velikij radyanskij enciklopediyi ros PosilannyaOpadi atmosferni Terminologichnij slovnik dovidnik z budivnictva ta arhitekturi R A Shmig V M Boyarchuk I M Dobryanskij V M Barabash za zag red R A Shmiga Lviv 2010 S 138 ISBN 978 966 7407 83 4