Бро́нзова доба́ — культурно-історичний період історії людства, який прийшов на зміну енеоліту (мідній добі) — перехідному періоду після кам'яної доби. Характеризується виготовленням і використанням бронзових знарядь праці та зброї із бронзи, появою кочового скотарства, поливного рільництва, писемності, рабовласницьких держав (кінець ІІІ — початок I тисячоліття до н. е.). Бронзова доба змінилася залізною добою у I тисячолітті до н. е. Загалом хронологічні рамки бронзової доби такі: 35/33 — 13/11 століття до н. е., однак у різних культур вони різняться.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTDAxbGRHRnNiSFZ5WjJsallXeGZaR2xtWm5WemFXOXVMbkJ1Wnk4eU1qQndlQzFOWlhSaGJHeDFjbWRwWTJGc1gyUnBabVoxYzJsdmJpNXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcwTDFkdmNteGtYekl3TURCZlFrTkZMbkJ1Wnk4ME1EQndlQzFYYjNKc1pGOHlNREF3WDBKRFJTNXdibWM9LnBuZw==.png)
Схему тріади діб (камінь, мідь, залізо) запропонував і теоретично обґрунтував 1836 року данський археолог, хранитель колекцій Копенгагенського археологічного музею Х. Томсен
Етимологія терміну
Термін бронзова доба вперше зустрічається у книзі «Роботи і дні» Гесіода, яку прийнято називати «Доби людства», де історія людства поділена на 5 періодів: золоту, срібну, бронзову, доба героїв та залізну добу.
З розвитком археології у самостійну науку, данський археолог Християн Юргенсен Томсен запропонував періодизацію доісторичного періоду людства на основі класифікації артефактів за матеріалом, з якого вироблені знаряддя праці. Ця класифікація артефактів бронзової доби найбільш прийнятна для археологічних знахідок Середземномор'я та Близького Сходу. Водночас, в археологічних культурах Стародавнього Китаю виділити бронзову і залізну добу важче.
Бронзова металургія
Визначенням бронзової доби є виплавка та металообробка бронзи, — штучного сплаву міді з оловом, арсеном, свинцем, цинком або іншими металами. Бронза плавиться легше за мідь, а вироби з неї твердіші й гостріші за мідні. Найдавніші вироби з бронзи знайдені в Месопотамії та Південному Ірані датовані IV тисячоріччям до н. е.. У кінці IV тисячоріччі до н. е. вони поширилися у Малу Азію та Єгипет. У III тисячоріччі до н. е. бронзові вироби вже виробляються на території сучасної України, на всьому Півдні Європи та в Індії. У II тисячоріччі до н. е. металургія бронзи поширюється у Китаї та решті регіонів Європи. Наостанку бронзова доба фіксується в Африці у І тисячоріччі до н. е. та Південній Америці у І тисячоріччі нашої ери.
У Месопотамії та Єгипті бронзова доба збігається з утворенням первинних цивілізацій. У II тисячоріччі до н. е. утворюються держави бронзової доби на островах Егейського моря та на півдні Балканського півострова (Кріто-Мікенська цивілізація). У інших краях поширення бронзової доби проходили доцивілізаційні процеси.
Металургія бронзи привела до появи нових осередків металообробки, гірничо-металургійних центрів та металургійних провінцій. Терени України в періоди ранньої та середньої бронзи входили до складу Циркумпонтійської металургійної провінції, а на етапі пізньої бронзи — Євразійської та Європейської металургійних провінцій. Вироби з бронзи використовували поряд із кам'яними, поступово витісняючи їх.
Характерні риси
З кінця IV тисячоліття до н. е. метал почав відігравати у житті людини дедалі значимішу роль, принципові зміни наступили з відкриттям бронзи (сплаву олова і міді) і її широким поширенням. Видобуток і обробка металу вимагали великого вміння та спеціалізації. Тому ливарна справа, як і гончарна, а пізніше ткацька стали самостійними галузями.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF4TDBKeWIyNTZaVjloWjJWZmQyVmhjRzl1YzE5U2IyMWhibWxoTG1wd1p5OHhOakJ3ZUMxQ2NtOXVlbVZmWVdkbFgzZGxZWEJ2Ym5OZlVtOXRZVzVwWVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Поліпшилась обробка землі, що сприяло подальшому вдосконаленню виробництва. Люди отримали можливість вести господарство однією сім'єю, в розпорядженні якої залишалися всі надлишки виробленого. Так зародилася приватна власність, що призвела до майнової диференціації.
Однією з ознак бронзової доби є формування ряду гірничо-металургійних областей (наприклад: Кавказ, Південний Урал, Центральний Казахстан тощо), що значно вплинуло на розвиток тих чи інших регіонів.
З винаходом бронзи значно розширився обмін і контакти між окремими районами Землі, що сприяло поширенню бронзових знарядь праці на район, де не було сировини для виплавки металів. Почалися військові зіткнення за оволодіння худобою, ріллею, металом, з'явилися військові керівники, виник культ вождя. Особливе ставлення до вождя як до героя зберігалося навіть після його смерті. Саме в епоху металу входять в звичай великі поховальні споруди — кургани. Розміри курганів, кількість і якість встановлених в них речей свідчать про особливе положення померлого в суспільстві, про його майнову перевагу. Безліч курганів епохи бронзи вивчені на території Донецької області.
У бронзову добу були сформовані кілька видів спільнот: протоміських центрів у Передній та Середній Азії із зрошувальним землеробством та розвиненим ремеслом, осілих землеробів та скотарів.
Одним з основних видів творчості стає художня обробка металів. Досить швидко людина оволоділа різними її видами: кування, лиття, карбування, гравіювання по металу. У великій кількості починають виготовлятися металеві прикраси: браслети, кільця, сережки, підвіски, обручі, бляшки, які нашивалися на одяг, пояси, пряжки, застібки для одягу — фібули. Особливе значення надавалося прикрашанню зброї. У скульптурному завершенні руків'їв часто зустрічаються зображення звірів. У похованнях епохи бронзи знаходять металеві посудини, прикрашені гравіюванням, призначені для якихось особливих випадків. З'являються дрібні вилиті скульптурні зображення. Дуже характерна деталь, що відображає зміни в суспільному устрій: жіночі зображення зникають, головним стає чоловічий образ.
У орнаментах, дрібній пластиці, прикрасах предметів практичного призначення одне з головних місць продовжує займати тваринний світ: зображення тварин або окремих частин їхніх тіл (кіготь, дзьоб, голова). Складається напрям в декоративно-прикладному мистецтві, що отримав назву «звіриний стиль».
Загальна хронологія
Загалом, у більшій частині світу бронзовій добі передувала доба неоліту, проте в деяких регіонах епосі бронзи передував перехідний період від неоліту до бронзової доби — енеоліт (мідно-кам'яна доба). Поряд з цим, деякі регіони (наприклад, в Субсахарській Африці) перейшли до залізної доби, оминувши бронзову.
Хронологічно поділяють бронзову на:
- ранню бронзову добу
- середню бронзову добу
- пізню бронзову добу
У ранній період бронзової доби зона археологічних культур з використанням бронзових знарядь праці охоплювала 8—10 млн км², а наприкінці епохи бронзи площа цієї зони досягла 40—43 млн км².
Рання бронзова доба
Місцем першого застосування металевих знарядь праці став Близький Схід, де мідь була відома з 4-го тис. до н. е. У кількох районах Передньої Азії з'явились і перші вироби з бронзи. Найранніші бронзові вироби з домішками олова, датовані кінцем 4-го ст. до н. е., були знайдені в Ірані. Бронзові вироби з домішками арсену вироблялись в Анатолії та на Кавказі на поч. 3-го тис. до н. е. В той же час, деякі вироби Майкопської культури датовані сер. 4 — сер. 3 тис. до н. е.
У першій половині 4 тис. до н. е. відбувся розпад та формування близько 35—33 ст. до н. е. Циркумпонтійської металургійної провінції, що стало фактичним початком бронзової доби. Циркумпонтійська металургійна провінція, яка у ранню та середню бронзову добу була найголовнішим осередком виробництва бронзи, поширювалась на міднорудні центри Південного Кавказу, Анатолії, Балкано-Карпатського регіону, Егейських островів. На захід від неї функціонували гірничо-металургійні центри Південних Альп, Іберійського півострова та Британських островів, а на південь та південний схід — існували бронзові культури Єгипту, Аравії, Ірану та Афганістану.
З початком бронзової доби сформувались 2 основні блоки спільнот Євразії: південніше гірського поясу від Саянських гір через Кавказ, Карпати до Альп сформувались спільноти із землеробсько-тваринницьким господарством, складною соціальною структурою, на основі якої з'явились міста, писемність та держави. На північ від гірського поясу у Євразійських степах сформувались спільноти кочових скотарів.
Середня бронзова доба
У середню бронзову добу (26/25 — 20/19 ст. до н. е.) регіон використання бронзових знарядь праці поширюється, головним чином у північному напрямку. В цей час ще зберігається домінування Циркумпонтійської металургійної провінції на іншими регіонами виробництва бронзи.
Пізня бронзова доба
На зламі 3 та 2 тисячоліть до н. е. відбувається розпад Циркумпонтійської металургійної провінції. Разом з тим починається пізній етап бронзової доби. Формується ряд нових металургійних провінцій. Серед них найбільшою була Євразійська степова металургійна провінція (близько 8 млн км²), яка успадкувала традиції Циркумпонтійської металургійної провінції. На південь від неї функціонувала Кавказька та Ірано-Афганська металургійні провінції, які були невеликими за площею охоплення, але відрізнялись різноманіттям форм виробів та характером сплавів. На території від Саянських та Алтайських гір до Індокитаю сформувались виробничі центри Східно-Азійської металургійної провінції. Високоякісні вироби різноманітних форм, які здебільшого зосереджені у великих та численних скарбах, вироблялись Європейською металургійною провінцією, яка охоплювала території від Північних Балках до Атлантичного узбережжя Європи. На південь від неї розташовувалась Середземноморська металургійна провінція, яка відрізнялась від Європейської технологією виробництва та формами виробів.
Саме у пізню бронзову добу сформувалися протоміські центри, які функціонували в умовах економіки зрошувального землеробства. Водночас у степах Євразії склалися переважно іраномовні спільноти скотарів, які у цю добу переживали свій розквіт. Посилилися контакти з мешканцями лісової зони, на прикордонні з якою склалися змішані культури.
У 13—12 століттях до н. е. відбувається розпад та зміна культур практично на всьому просторі Євразії від Аталантики до Тихого океану, і протягом кількох століть — до 10/8 ст. до н. е. відбуваються значні переселення народів. Цей період отримав назву катастрофи бронзової доби. Одночасно починається перехід до залізної доби. Найдовше зберігались осередки культур бронзової доби у Атлантичній Європі, на якій розселялись кельтські племена.
Регіональні особливості
Бронзова доба в степовій смузі
Курганна гіпотеза відносить до періоду пізньої бронзи розкол раніше єдиної протоіндоєвропейської спільноти, яка населяла причорноморські степи. Позначення бронзи в різних індоєвропейських мовах походять від одного кореня. Марія Гімбутас і її послідовники пов'язують з протоіндоєвропейцями такі культури ранньої бронзової доби, як катакомбна і ямна.
На початку II тис. до н. е. починається поширення індоєвропейських племен на Схід і Захід. Андроновська культура, яку пов'язують з індоіранцями, займає великі простори Центральної Євразії (див. , Аркаїм). Запорукою успіху поширення індоєвропейців стала наявність у них таких новаторських технологій, як колісниця і меч.
Впливом європеоїдних прибульців із заходу відзначені культури бронзої доби в Південному Сибіру — в першу чергу, Карасукська і тагарська. Знахідки ідентичної зброї на території в тисячі кілометрів (т. зв. Сеймінсько-турбінський феномен) дозволяють археологам припустити, що над тубільними народами лісової смуги Євразії з XVI ст. до н. е. панувала якась рухлива дружинна еліта
Близький Схід
Бронзова доба на Близькому сході почалася з Анатолії (сучасна Туреччина). Гори Анатолійського нагір'я володіли багатими покладами міді та олова. Також мідь добувалася на Кіпрі, в Давньому Єгипті, Ізраїлі, Вірменському нагір'ї,Ірані і навколо Перської затоки. Мідь зазвичай змішувалася з арсеном, і все ж зростаючі потреби в регіоні в олові привели до створення торгових маршрутів, що ведуть з Анатолії. Також морськими маршрутами мідь імпортувалася в Стародавній Єгипет і Давню Месопотамію.
Рання бронзова доба характеризується урбанізацією і появою міст-держав, а також появою писемності (Урук, IV тисячоліття до н. е.). У Середню бронзову добу відбулася суттєва розстановка сил в регіоні, (амореї, хетти, хуррити, гіксоси і можливо ізраїльтяни).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt6TDBGdVkybGxiblJmZW1sblozVnlZWFJmWVhSZlFXeHBYMEZwY2w5Q1lYTmxYMGx5WVhGZk1qQXdOUzVxY0djdk16VXdjSGd0UVc1amFXVnVkRjk2YVdkbmRYSmhkRjloZEY5QmJHbGZRV2x5WDBKaGMyVmZTWEpoY1Y4eU1EQTFMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Пізня бронзова доба характеризована конкуренцією потужних держав регіону та їх васалів (Стародавній Єгипет, Ассирія, Вавилон, хетти, Мітаннійці). Великі контакти були встановлені з егейською цивілізацією (ахейці), в якій мідь грала важливу роль. Бронзова доба на Близькому сході завершилася історичним явищем, яке в середовищі професіоналів прийнято називати бронзовий колапс. Це явище відбилося на всьому Східному Середземномор'ї і Близькому сході. Залізо з'явилося на Близькому сході, а також в Анатолії, вже в пізній бронзовій добі. Набуття чинності залізної доби ознаменувалося скоріше політичними мотивами, ніж проривом в області металургії.
Перші вироби з бронзи на Близькому Сході знайдені у Шумері у 4 тисячолітті до н. е., де було застосовано зрошуване цілорічне землеробство, базоване на примусовій праці рабів, підґрунтям для чого став розвиток соціальної структури. На Близькому Сході було створено перші централізовані рабовласницькі держави, вперше було запроваджено писемне законодавство, використовувалася розвинена система писемності, винайдено гончарний круг, організоване військо.
Періодизація
Хронологія бронзової доби на Близькому Сході
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdmFYWTRhR3BwWW1zMU1HVnFkbTE1YVhRemFEZGliMlE1ZW5vMFpYQmxNeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Періодизація бронзової доби Близького Сходу
Бронзова доба Стародавнього Близького Сходу поділяється на наступні періоди:
|
Бронзова доба на Близькому Сході поділяється на 3 періоди. Дана періодизація може бути застосовувана виключно для Близького Сходу
3300 — 2100 BC
2100—1550 BC
1550—1200 BC
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdmIybHZPREJzT1RKMGFtMXNNamcyYjNZME1tSmtlV2cyT0c1MGIzQmhiQzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Межиріччя
Початок доби бронзи у Межиріччі датується приблизно 29 століттям до н. е., а закінчення припасає на період каситів. У цей час виникає ряд міст-держав Шумеру та Аккаду. В останній третині 3 тисячоліття була створена єдина Аккадська держава, якій були підпорядковані міста Межиріччя. По тому державним центром став Ур. Пізніше Межиріччя опинилося під владою Ассирії та Вавилонії.
Поділ на періоди бронзової доби щодо Межиріччя не застосовується. Натомість використовується періодизація за державними об'єднаннями на території регіону. Якщо у середню бронзову добу найбільшим містом був Ур, то у пізню бронзову добу ним став Вавилон. Загалом, в містах Межиріччя не рідко проживало по кілька десятків тисяч осіб.
Вавилон, який був заснований у 23 столітті до н. е., на початку 2 тисячоліття до н .е. став центром Вавилонії, і був значним економічним та культурним центром протягом бронзової доби та ранньої залізної доби. Для офіційного користування була прийнята аккадська мова. Натомість шумерська мова мала релігійне призначення. Аккадські та шумерські традиції мали значний вплив на формувався вавилонської культури.
Європа
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZtTDBOaGNIQmxiR3h2WDJRbE1qZHZjbTlmWkdsZlltVnliR2x1YnlVeVExOHhNREF3WDJGalgyTmhMbDh3TVM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFEyRndjR1ZzYkc5ZlpDVXlOMjl5YjE5a2FWOWlaWEpzYVc1dkpUSkRYekV3TURCZllXTmZZMkV1WHpBeExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
На бронзову добу припадає проникнення в Європу індоєвропейських племен, яке поклало край багатовіковому розвитку Старої Європи. Основні культури бронзової доби в Європі — Унетицька, похоронних полів, , лужицька, білогрудівська.
Егейські острови
Перші міста-держави, утворені в XVII—XVI ст. до н. е. — Мікени, Тиринф, Пілос — мали тісні культурні та торговельні зв'язки з Критом, мікенська культура багато що запозичила від мінойської цивілізації, вплив якої відчувається в культових обрядах, світського життя, художніх пам'ятниках; безсумнівно, від критян було сприйнято мистецтво будівлі судів і інших адміністративних споруд. У XV—XIII ст. до н. е. ахейці завоювали Крит і Кіклади, колонізували численні острови в Егейському морі, заснували ряд поселень в глибині території Греції, на місці яких пізніше виросли знамениті античні міста-держави — Коринф, Афіни, Дельфи, Фіви. Цей період вважається часом розквіту мікенської цивілізації.
Егейська культура встановила велику торговельну мережу. Ця мережа імпортувала олово і деревне вугілля на Кіпр, де олово сплавлялось з міддю для отримання бронзи. Бронза користувалася величезним попитом не тільки в Середземномор'ї, але й за його межами. Ізотопний аналіз деяких зразків міді показав, що деяка її частина імпортувалася навіть з такої віддаленої області, такої як Велика Британія. У той час отримало найширший розвиток таке ремесло як навігація. Навігація до того моменту досягла такого рівня, якого не досягала до приблизно 1750 н. е. Наприклад, мореплавці Егейського моря вміли визначати довготу, на якій вони знаходяться. Очевидно, що мінойська цивілізація з центром в Кноссі, координувала і захищала цю торгівлю.
Середня і Південна Азія
Бронзова доба на Індійському субконтиненті почалася в 34 столітті до н. е., в епоху зародження Цивілізації долини річки Інд. Як показали археологічні розкопки, жителі Хараппи були знайомі з міддю, бронзою, свинцем і оловом і розробляли нові методи їх обробки і отримання. Проміжне положення між индською і месопотамською займала т. зв. .
Східна Азія
Китай
Історики розходяться в оцінках того, в які часові рамки слід укладати бронзову добу в Китаї. Проблема полягає переважно в самому терміні: він був спочатку призначений для позначення такого історичного періоду, який розпочався з витісненням кам'яних знарядь бронзовими і закінчився заміною останніх залізною — тобто використання нового матеріалу автоматично означало застарівання колишнього. Стосовно до Китаю, проте, спроби визначити чіткі межі епохи ускладнюються тим фактом, що поява технології виплавки заліза не зробила явного одноразового впливу на вживання бронзових гармат: вони продовжували використовуватися одночасно із залізними. Найбільш ранні знахідки виробів з бронзи відносяться до культури (3100 — 2700 роки до н. е.); починаючи з цього моменту, суспільство поступово вступало в бронзову добу.
Зародження китайської бронзової металургії асоціюється з культурою Ерлітоу. Деякі історики вважають, що відповідний історичний період слід відносити до династії Шан, інші переконані, що мову слід вести про більш ранню династію Ся. У свою чергу, фахівці Національної галереї мистецтва США визначають бронзову добу в Китаї як період між 2000 і 771 роками до н. е., пов'язуючи її початок, знову-таки, з культурою Ерлітоу, а раптове завершення — з падінням династії . Таке трактування забезпечує чіткість часових меж, проте в недостатній мірі враховує збереження важливості та актуальності бронзи для китайської металургії та культури в цілому.
Оскільки наведені дати є більш пізніми в порівнянні, наприклад, з моментом відкриття бронзи в Стародавньої Месопотамії, ряд дослідників вбачає підстави припускати, що відповідні технології були ввезені в Китай ззовні, а не розроблені жителями країни самостійно. Інші вчені, навпаки, переконані, що китайська бронзова металургія могла сформуватися автономно, без факторів зовнішнього впливу. Прихильники запозичення, зокрема, посилаються на відкриття Таримських мумій, які, на їхню думку, може свідчити на користь шляху запозичення технологій із заходу.
Залізо з'являється на території Китаю з того історичного періоду, який асоціюється з династією Чжоу, однак масштаб його використання мінімальний. Китайська література, що датується шостим століттям до н. е., свідчить про наявність знань з виплавки заліза, але, тим не менш, бронза і після цього моменту продовжує займати істотне місце в результатах археологічних та історичних досліджень. Історик , наприклад, стверджував, що бронза була витіснена залізом до завершення династії Чжоу (256 рік до н. е.), І бронзові вироби становлять більшість серед металевих судин до самого початку династії Хань (221 рік до н. е.).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV3TDB4cGRWOUVhVzVuTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxTWFYVmZSR2x1Wnk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Китайські бронзові артефакти, як правило, або мають утилітарно-прикладний характер (накінечники списів, леза тесел і т. ін.), Або являють собою зразки — більш ретельно виготовлених зразків предметів повсякденного побуту (судин, інструментів, зброї і так далі). Як приклад можуть бути наведені великі жертовні , відомі під найменуванням , хоча існували й інші специфічні форми, що характеризуються тими чи іншими відмінностями. Та давньокитайське ритуальне начиння, яке збереглося до наших днів, зазвичай багато прикрашена, часто з використанням мотивів — інакше кажучи, стилізованими зображеннями пик звірів або демонів, а також різноманітними абстрактними символами. Багато великих виробів також мають на собі написи, що становлять основний масив збережених зразків давньокитайскої писемності; з їх допомогою історики та археологи простежують протягом історії Китаю, особливо протягом династії Чжоу (1046—256 роки до н. е.).
Зокрема, бронзове начиння Західної Чжоу «документує» обширні пласти історії, що не описуються в збережених текстах, за авторством людей з різним рангом або становищем у суспільстві. З очевидних фізичних причин ймовірність збереження записів на бронзі істотно вище, ніж рукописів. Ці записи, як правило, поділяються на чотири основні частини: відсилання до дати і місця подій, найменування події, яку потрібно запам'ятати, список товарів, переданих реміснику в обмін на виріб, і присвята. Відносні опорні точки, що забезпечуються даними судинами, дозволили історикам асоціювати їх з певними періодами в рамках Західної Чжоу, а, отже, і простежити еволюцію не тільки самих виробів, але і подій, на них описаних.
Індокитай
В (Таїланд) були виявлені бронзові артефакти, які датуються 2100 р. до н. е..
В широко використовувалися бронзові барабани. Вони виготовлялися приблизно з 600 років до н. е. і до третього сторіччя до н. е. Ця культура розташовувалася в областях поблизу від Червоної річки на півночі В'єтнама, барабани були знайдені і впоперек області, що тягнеться з Індонезії до південного Китаю.
Америка
Південна Америка
Перші знахідки виробів з арсенової бронзи в Південній Америці відносяться до культури мочика (середина I тисячоліття н. е., Північне Перу). Культури Тіуанако і уарі виплавляли вже класичну олов'янисту бронзу. Держава інків Тауантінсуйу вже може вважатися цивілізацією розвиненої бронзової доби.
Месоамерика
Поодинокі знахідки бронзових предметів (можливо, південноамериканського походження) були зроблені на заході Мексики. В цілому ж термін «бронзова доба» до культур Месоамерики не застосовується (див. Месоамериканська хронологія).
Північна Африка
Якщо стародавній Єгипет і ряд сусідніх культур північного сходу Африки (наприклад, Нубія) зіграли важливу роль в історії бронзової доби, то на іншій території Африки мистецтво обробки металу з'явилося значно пізніше. Незважаючи на те, що в північну Африку проникали європейські культури бронзової доби (так, в Марокко виявлені сліди культури дзвоноподібних кубків), металургія проникає туди лише за часів фінікійської колонізації, близько 1100 р. до н. е., а в центральній Африці металургія з'являється ще пізніше, у часи європейського Середньовіччя.
Архітектура бронзової доби
В епоху бронзи переважне значення отримала монументальна архітектура, виникнення якої пов'язане з розвитком релігійних уявлень, з культом предків і природи, тобто з духовними уявленнями суспільства. Мегалітичні споруди зводилися зусиллями всієї первісної общини і були вираженням єдності роду.
Бронзова доба на території України
Бронзову добу на території України на сучасному етапі датують ІІІ — кінцем II тис. до н. е. Останнє вказує на більш рівномірне входження стародавніх племен України до бронзової доби разом з іншим стародавнім населенням Передньої Азії, Кавказу та Східного Середземномор'я. На півдні України бронзова доба змінюється кімерійсько-скіфським періодом ранньої залізної доби.
Див. також
Примітки
- Умовний поділ історії людства на епохи каменю, міді та заліза вперше запропонував ще у I ст. до Р. Х. вчений і письменник Давнього Китаю Юн Кан. На жаль, ці погляди протягом багатьох сторіч залишалися маловідомими широкому суспільному загалу, у тому числі й науковому.
- Катакомбная культура // БРЭ. Т.13. М.,2008.
- Арии // БРЭ. Т.2. М.,2005.
- Каргалы // БРЭ. Т.13. М., 2008.
- Аркаим // БРЭ. Т.2. М.,2005.
- . Архів оригіналу за 12 лютого 2015. Процитовано 12 лютого 2015.
- Лчашен // БРЭ. Т.18. М.,2011.
- Луристанские бронзы // БРЭ. Т.18. М.,2011.
- Piotr Bienkowski, Alan Ralph Millard (editors). Dictionary of the ancient Near East. Page 60.
- Amélie Kuhr. The ancient Near East, c. 3000-330 BC. Page 9.
- Martini, I. Peter (2010). Landscapes and Societies: Selected Cases. . с. 310. ISBN .
- (2004). Encyclopedia of ancient Asian civilizations. . с. 200. ISBN .
- Chang, K. C.: «Studies of Shang Archaeology», pp. 6-7, 1. Yale University Press, 1982.
- Teaching Chinese Archaeology, Part Two — NGA. Nga.gov. Архів оригіналу за 14 квітня 2013. Процитовано 17 січня 2010.
- Li-Liu; The Chinese Neolithic, Cambridge University Press, 2005
- Shang and Zhou Dynasties: The Bronze Age of China Heilbrunn Timeline [ 10 лютого 2015 у Wayback Machine.] Retrieved May 13, 2010
- Jan Romgard (2008). (PDF). Sino-Platonic Papers (185). Архів оригіналу (PDF) за 6 лютого 2012. Процитовано 12 лютого 2015.
- Barnard, N.: «Bronze Casting and Bronze Alloys in Ancient China», p. 14. The Australian National University and Monumenta Serica, 1961.
- White, W. C.: «Bronze Culture of Ancient China», p. 208. University of Toronto Press, 1956.
- Erdberg, E.: «Ancient Chinese Bronzes», p. 20. Siebenbad-Verlag, 1993.
- Shaughnessy, E. L. «Sources of Western Zhou History». University of California Press, 1982.
- . Архів оригіналу за 1 червня 2009. Процитовано 12 лютого 2015.
- Донгшон // БРЭ. Т.9. М.,2007.
- Лунгхоа // БРЭ. Т.18. М.,2011.
Посилання
- В. В. Отрощенко. Бронзова доба [ 1 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
- В. В. Отрощенко. Бронзова доба [ 1 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 381. — .
- Поздний бронзовый век [ 9 листопада 2014 у Wayback Machine.]
- Статьи по культурам эпохи энеолита и бронзы [ 12 лютого 2015 у Wayback Machine.]
Література
- Малий словник історії України / відпов. ред. В. А. Смолій. — К. : Либідь, 1997. — 464 с. — .
- История. Ру. Бронзовый век (кон. 4 — нач. 1-го тыс. до н. э.) [ 28 травня 2012 у Wayback Machine.]. (рос.)
- Гайко Г. І., Білецький В. С. Історія гірництва: Підручник. — Київ-Алчевськ: Видавничий дім «Києво-Могилянська академія», видавництво «ЛАДО» ДонДТУ, 2013. — 542 с.
- Черных Е. Н., Авилова Л. И., Орловская Л. Б. Металлургические провинции и радиоуглеродная хронология. М., 2000
- Черных Е. Н., Кузьминых С. В. Древняя металлургия Северной Евразии (сейминско-турбинский феномен). М., 1989
- A.F. Harding. European Societies in the Bronze Age. Camb., 2000
- Chernykh E.N. Ancient Metallurgy in the USSR. The Early Metal Age. Cambridge, 1992
- Metallurgy in Ancient Eastern Eurasia from the Urals to the Yellow River. Linduff (ed.). K., The Edwin Mellen Press, Ltd. 2004.
- The Bronze Age Civilization in Central Asia. Armonk. Kohl F.L. (ed.). N.Y., 1981
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Arheologichna periodizaciya Golocen Latenska kultura Protoistoriya Galshtatska kultura Zalizna doba Piznya Bronzova doba Eneolit Neolit Mezolit Epipaleolit Plejstocen Verhnij Serednij Nizhnij Paleolit Kam yana doba Bro nzova doba kulturno istorichnij period istoriyi lyudstva yakij prijshov na zminu eneolitu midnij dobi perehidnomu periodu pislya kam yanoyi dobi Harakterizuyetsya vigotovlennyam i vikoristannyam bronzovih znaryad praci ta zbroyi iz bronzi poyavoyu kochovogo skotarstva polivnogo rilnictva pisemnosti rabovlasnickih derzhav kinec III pochatok I tisyacholittya do n e Bronzova doba zminilasya zaliznoyu doboyu u I tisyacholitti do n e Zagalom hronologichni ramki bronzovoyi dobi taki 35 33 13 11 stolittya do n e odnak u riznih kultur voni riznyatsya Poshirennya metalurgiyi v Staromu sviti do seredini 2 tisyacholittya Temnishi oblasti najstarshi Zelenimi cyatkami poznacheni rodovisha midi sinimi olova chervonimi zolota Strilkoyu poznacheni shlyahi rozpovsyudzhennya burshtinu Mislivci Skotari kochivniki Zemlerobi Zemlerobi Ranni civilizaciyi Ranni civilizaciyi nezaseleni zoni Rozheva mezha bronzova doba na Shemu triadi dib kamin mid zalizo zaproponuvav i teoretichno obgruntuvav 1836 roku danskij arheolog hranitel kolekcij Kopengagenskogo arheologichnogo muzeyu H TomsenEtimologiya terminuTermin bronzova doba vpershe zustrichayetsya u knizi Roboti i dni Gesioda yaku prijnyato nazivati Dobi lyudstva de istoriya lyudstva podilena na 5 periodiv zolotu sribnu bronzovu doba geroyiv ta zaliznu dobu Z rozvitkom arheologiyi u samostijnu nauku danskij arheolog Hristiyan Yurgensen Tomsen zaproponuvav periodizaciyu doistorichnogo periodu lyudstva na osnovi klasifikaciyi artefaktiv za materialom z yakogo virobleni znaryaddya praci Cya klasifikaciya artefaktiv bronzovoyi dobi najbilsh prijnyatna dlya arheologichnih znahidok Seredzemnomor ya ta Blizkogo Shodu Vodnochas v arheologichnih kulturah Starodavnogo Kitayu vidiliti bronzovu i zaliznu dobu vazhche Bronzova metalurgiyaViznachennyam bronzovoyi dobi ye viplavka ta metaloobrobka bronzi shtuchnogo splavu midi z olovom arsenom svincem cinkom abo inshimi metalami Bronza plavitsya legshe za mid a virobi z neyi tverdishi j gostrishi za midni Najdavnishi virobi z bronzi znajdeni v Mesopotamiyi ta Pivdennomu Irani datovani IV tisyachorichchyam do n e U kinci IV tisyachorichchi do n e voni poshirilisya u Malu Aziyu ta Yegipet U III tisyachorichchi do n e bronzovi virobi vzhe viroblyayutsya na teritoriyi suchasnoyi Ukrayini na vsomu Pivdni Yevropi ta v Indiyi U II tisyachorichchi do n e metalurgiya bronzi poshiryuyetsya u Kitayi ta reshti regioniv Yevropi Naostanku bronzova doba fiksuyetsya v Africi u I tisyachorichchi do n e ta Pivdennij Americi u I tisyachorichchi nashoyi eri U Mesopotamiyi ta Yegipti bronzova doba zbigayetsya z utvorennyam pervinnih civilizacij U II tisyachorichchi do n e utvoryuyutsya derzhavi bronzovoyi dobi na ostrovah Egejskogo morya ta na pivdni Balkanskogo pivostrova Krito Mikenska civilizaciya U inshih krayah poshirennya bronzovoyi dobi prohodili docivilizacijni procesi Metalurgiya bronzi privela do poyavi novih oseredkiv metaloobrobki girnicho metalurgijnih centriv ta metalurgijnih provincij Tereni Ukrayini v periodi rannoyi ta serednoyi bronzi vhodili do skladu Cirkumpontijskoyi metalurgijnoyi provinciyi a na etapi piznoyi bronzi Yevrazijskoyi ta Yevropejskoyi metalurgijnih provincij Virobi z bronzi vikoristovuvali poryad iz kam yanimi postupovo vitisnyayuchi yih Harakterni risiZ kincya IV tisyacholittya do n e metal pochav vidigravati u zhitti lyudini dedali znachimishu rol principovi zmini nastupili z vidkrittyam bronzi splavu olova i midi i yiyi shirokim poshirennyam Vidobutok i obrobka metalu vimagali velikogo vminnya ta specializaciyi Tomu livarna sprava yak i goncharna a piznishe tkacka stali samostijnimi galuzyami Zbroya ta inshi znaryaddya Bronzovoyi dobi Polipshilas obrobka zemli sho spriyalo podalshomu vdoskonalennyu virobnictva Lyudi otrimali mozhlivist vesti gospodarstvo odniyeyu sim yeyu v rozporyadzhenni yakoyi zalishalisya vsi nadlishki viroblenogo Tak zarodilasya privatna vlasnist sho prizvela do majnovoyi diferenciaciyi Odniyeyu z oznak bronzovoyi dobi ye formuvannya ryadu girnicho metalurgijnih oblastej napriklad Kavkaz Pivdennij Ural Centralnij Kazahstan tosho sho znachno vplinulo na rozvitok tih chi inshih regioniv Z vinahodom bronzi znachno rozshirivsya obmin i kontakti mizh okremimi rajonami Zemli sho spriyalo poshirennyu bronzovih znaryad praci na rajon de ne bulo sirovini dlya viplavki metaliv Pochalisya vijskovi zitknennya za ovolodinnya hudoboyu rilleyu metalom z yavilisya vijskovi kerivniki vinik kult vozhdya Osoblive stavlennya do vozhdya yak do geroya zberigalosya navit pislya jogo smerti Same v epohu metalu vhodyat v zvichaj veliki pohovalni sporudi kurgani Rozmiri kurganiv kilkist i yakist vstanovlenih v nih rechej svidchat pro osoblive polozhennya pomerlogo v suspilstvi pro jogo majnovu perevagu Bezlich kurganiv epohi bronzi vivcheni na teritoriyi Doneckoyi oblasti U bronzovu dobu buli sformovani kilka vidiv spilnot protomiskih centriv u Perednij ta Serednij Aziyi iz zroshuvalnim zemlerobstvom ta rozvinenim remeslom osilih zemlerobiv ta skotariv Odnim z osnovnih vidiv tvorchosti staye hudozhnya obrobka metaliv Dosit shvidko lyudina ovolodila riznimi yiyi vidami kuvannya littya karbuvannya graviyuvannya po metalu U velikij kilkosti pochinayut vigotovlyatisya metalevi prikrasi brasleti kilcya serezhki pidviski obruchi blyashki yaki nashivalisya na odyag poyasi pryazhki zastibki dlya odyagu fibuli Osoblive znachennya nadavalosya prikrashannyu zbroyi U skulpturnomu zavershenni rukiv yiv chasto zustrichayutsya zobrazhennya zviriv U pohovannyah epohi bronzi znahodyat metalevi posudini prikrasheni graviyuvannyam priznacheni dlya yakihos osoblivih vipadkiv Z yavlyayutsya dribni viliti skulpturni zobrazhennya Duzhe harakterna detal sho vidobrazhaye zmini v suspilnomu ustrij zhinochi zobrazhennya znikayut golovnim staye cholovichij obraz U ornamentah dribnij plastici prikrasah predmetiv praktichnogo priznachennya odne z golovnih misc prodovzhuye zajmati tvarinnij svit zobrazhennya tvarin abo okremih chastin yihnih til kigot dzob golova Skladayetsya napryam v dekorativno prikladnomu mistectvi sho otrimav nazvu zvirinij stil Zagalna hronologiyaZagalom u bilshij chastini svitu bronzovij dobi pereduvala doba neolitu prote v deyakih regionah eposi bronzi pereduvav perehidnij period vid neolitu do bronzovoyi dobi eneolit midno kam yana doba Poryad z cim deyaki regioni napriklad v Subsaharskij Africi perejshli do zaliznoyi dobi ominuvshi bronzovu Hronologichno podilyayut bronzovu na rannyu bronzovu dobu serednyu bronzovu dobu piznyu bronzovu dobu U rannij period bronzovoyi dobi zona arheologichnih kultur z vikoristannyam bronzovih znaryad praci ohoplyuvala 8 10 mln km a naprikinci epohi bronzi plosha ciyeyi zoni dosyagla 40 43 mln km Rannya bronzova doba Miscem pershogo zastosuvannya metalevih znaryad praci stav Blizkij Shid de mid bula vidoma z 4 go tis do n e U kilkoh rajonah Perednoyi Aziyi z yavilis i pershi virobi z bronzi Najrannishi bronzovi virobi z domishkami olova datovani kincem 4 go st do n e buli znajdeni v Irani Bronzovi virobi z domishkami arsenu viroblyalis v Anatoliyi ta na Kavkazi na poch 3 go tis do n e V toj zhe chas deyaki virobi Majkopskoyi kulturi datovani ser 4 ser 3 tis do n e U pershij polovini 4 tis do n e vidbuvsya rozpad ta formuvannya blizko 35 33 st do n e Cirkumpontijskoyi metalurgijnoyi provinciyi sho stalo faktichnim pochatkom bronzovoyi dobi Cirkumpontijska metalurgijna provinciya yaka u rannyu ta serednyu bronzovu dobu bula najgolovnishim oseredkom virobnictva bronzi poshiryuvalas na midnorudni centri Pivdennogo Kavkazu Anatoliyi Balkano Karpatskogo regionu Egejskih ostroviv Na zahid vid neyi funkcionuvali girnicho metalurgijni centri Pivdennih Alp Iberijskogo pivostrova ta Britanskih ostroviv a na pivden ta pivdennij shid isnuvali bronzovi kulturi Yegiptu Araviyi Iranu ta Afganistanu Z pochatkom bronzovoyi dobi sformuvalis 2 osnovni bloki spilnot Yevraziyi pivdennishe girskogo poyasu vid Sayanskih gir cherez Kavkaz Karpati do Alp sformuvalis spilnoti iz zemlerobsko tvarinnickim gospodarstvom skladnoyu socialnoyu strukturoyu na osnovi yakoyi z yavilis mista pisemnist ta derzhavi Na pivnich vid girskogo poyasu u Yevrazijskih stepah sformuvalis spilnoti kochovih skotariv Serednya bronzova doba U serednyu bronzovu dobu 26 25 20 19 st do n e region vikoristannya bronzovih znaryad praci poshiryuyetsya golovnim chinom u pivnichnomu napryamku V cej chas she zberigayetsya dominuvannya Cirkumpontijskoyi metalurgijnoyi provinciyi na inshimi regionami virobnictva bronzi Piznya bronzova doba Dokladnishe Katastrofa bronzovoyi dobi Na zlami 3 ta 2 tisyacholit do n e vidbuvayetsya rozpad Cirkumpontijskoyi metalurgijnoyi provinciyi Razom z tim pochinayetsya piznij etap bronzovoyi dobi Formuyetsya ryad novih metalurgijnih provincij Sered nih najbilshoyu bula Yevrazijska stepova metalurgijna provinciya blizko 8 mln km yaka uspadkuvala tradiciyi Cirkumpontijskoyi metalurgijnoyi provinciyi Na pivden vid neyi funkcionuvala Kavkazka ta Irano Afganska metalurgijni provinciyi yaki buli nevelikimi za plosheyu ohoplennya ale vidriznyalis riznomanittyam form virobiv ta harakterom splaviv Na teritoriyi vid Sayanskih ta Altajskih gir do Indokitayu sformuvalis virobnichi centri Shidno Azijskoyi metalurgijnoyi provinciyi Visokoyakisni virobi riznomanitnih form yaki zdebilshogo zoseredzheni u velikih ta chislennih skarbah viroblyalis Yevropejskoyu metalurgijnoyu provinciyeyu yaka ohoplyuvala teritoriyi vid Pivnichnih Balkah do Atlantichnogo uzberezhzhya Yevropi Na pivden vid neyi roztashovuvalas Seredzemnomorska metalurgijna provinciya yaka vidriznyalas vid Yevropejskoyi tehnologiyeyu virobnictva ta formami virobiv Same u piznyu bronzovu dobu sformuvalisya protomiski centri yaki funkcionuvali v umovah ekonomiki zroshuvalnogo zemlerobstva Vodnochas u stepah Yevraziyi sklalisya perevazhno iranomovni spilnoti skotariv yaki u cyu dobu perezhivali svij rozkvit Posililisya kontakti z meshkancyami lisovoyi zoni na prikordonni z yakoyu sklalisya zmishani kulturi U 13 12 stolittyah do n e vidbuvayetsya rozpad ta zmina kultur praktichno na vsomu prostori Yevraziyi vid Atalantiki do Tihogo okeanu i protyagom kilkoh stolit do 10 8 st do n e vidbuvayutsya znachni pereselennya narodiv Cej period otrimav nazvu katastrofi bronzovoyi dobi Odnochasno pochinayetsya perehid do zaliznoyi dobi Najdovshe zberigalis oseredki kultur bronzovoyi dobi u Atlantichnij Yevropi na yakij rozselyalis keltski plemena Regionalni osoblivostiBronzova doba v stepovij smuzi Kurganna gipoteza vidnosit do periodu piznoyi bronzi rozkol ranishe yedinoyi protoindoyevropejskoyi spilnoti yaka naselyala prichornomorski stepi Poznachennya bronzi v riznih indoyevropejskih movah pohodyat vid odnogo korenya Mariya Gimbutas i yiyi poslidovniki pov yazuyut z protoindoyevropejcyami taki kulturi rannoyi bronzovoyi dobi yak katakombna i yamna Na pochatku II tis do n e pochinayetsya poshirennya indoyevropejskih plemen na Shid i Zahid Andronovska kultura yaku pov yazuyut z indoirancyami zajmaye veliki prostori Centralnoyi Yevraziyi div Arkayim Zaporukoyu uspihu poshirennya indoyevropejciv stala nayavnist u nih takih novatorskih tehnologij yak kolisnicya i mech Vplivom yevropeoyidnih pribulciv iz zahodu vidznacheni kulturi bronzoyi dobi v Pivdennomu Sibiru v pershu chergu Karasukska i tagarska Znahidki identichnoyi zbroyi na teritoriyi v tisyachi kilometriv t zv Sejminsko turbinskij fenomen dozvolyayut arheologam pripustiti sho nad tubilnimi narodami lisovoyi smugi Yevraziyi z XVI st do n e panuvala yakas ruhliva druzhinna elita Blizkij Shid Dokladnishe Starodavnij Blizkij Shid Bronzova doba na Blizkomu shodi pochalasya z Anatoliyi suchasna Turechchina Gori Anatolijskogo nagir ya volodili bagatimi pokladami midi ta olova Takozh mid dobuvalasya na Kipri v Davnomu Yegipti Izrayili Virmenskomu nagir yi Irani i navkolo Perskoyi zatoki Mid zazvichaj zmishuvalasya z arsenom i vse zh zrostayuchi potrebi v regioni v olovi priveli do stvorennya torgovih marshrutiv sho vedut z Anatoliyi Takozh morskimi marshrutami mid importuvalasya v Starodavnij Yegipet i Davnyu Mesopotamiyu Rannya bronzova doba harakterizuyetsya urbanizaciyeyu i poyavoyu mist derzhav a takozh poyavoyu pisemnosti Uruk IV tisyacholittya do n e U Serednyu bronzovu dobu vidbulasya suttyeva rozstanovka sil v regioni amoreyi hetti hurriti giksosi i mozhlivo izrayiltyani Zikurat v Uri pam yatnik shumerskoyi arhitekturi bronzovoyi dobi Piznya bronzova doba harakterizovana konkurenciyeyu potuzhnih derzhav regionu ta yih vasaliv Starodavnij Yegipet Assiriya Vavilon hetti Mitannijci Veliki kontakti buli vstanovleni z egejskoyu civilizaciyeyu ahejci v yakij mid grala vazhlivu rol Bronzova doba na Blizkomu shodi zavershilasya istorichnim yavishem yake v seredovishi profesionaliv prijnyato nazivati bronzovij kolaps Ce yavishe vidbilosya na vsomu Shidnomu Seredzemnomor yi i Blizkomu shodi Zalizo z yavilosya na Blizkomu shodi a takozh v Anatoliyi vzhe v piznij bronzovij dobi Nabuttya chinnosti zaliznoyi dobi oznamenuvalosya skorishe politichnimi motivami nizh prorivom v oblasti metalurgiyi Pershi virobi z bronzi na Blizkomu Shodi znajdeni u Shumeri u 4 tisyacholitti do n e de bulo zastosovano zroshuvane cilorichne zemlerobstvo bazovane na primusovij praci rabiv pidgruntyam dlya chogo stav rozvitok socialnoyi strukturi Na Blizkomu Shodi bulo stvoreno pershi centralizovani rabovlasnicki derzhavi vpershe bulo zaprovadzheno pisemne zakonodavstvo vikoristovuvalasya rozvinena sistema pisemnosti vinajdeno goncharnij krug organizovane vijsko Periodizaciya Hronologiya bronzovoyi dobi na Blizkomu Shodi Dokladnishe Hronologiya Davnoyi istoriyi Blizkogo Shodu Periodizaciya bronzovoyi dobi Blizkogo Shodu Bronzova doba Starodavnogo Blizkogo Shodu podilyayetsya na nastupni periodi Periodi Bronzova doba na Blizkomu Shodi podilyayetsya na 3 periodi Dana periodizaciya mozhe buti zastosovuvana viklyuchno dlya Blizkogo Shodu Rannya bronzova doba RBD 3300 2100 BC 3300 3000 RBD I 3000 2700 RBD II 2700 2200 RBD III 2200 2100 EBA IV Serednya bronzova doba SBD 2100 1550 BC 2100 2000 SBD I 2000 1750 SBD II A 1750 1650 SBD II B 1650 1550 SBD II C Piznya bronzova doba PBD 1550 1200 BC 1550 1400 PBD I 1400 1300 PBD II A 1300 1200 PBD II B Katastrofa bronzovoyi dobi Mezhirichchya Pochatok dobi bronzi u Mezhirichchi datuyetsya priblizno 29 stolittyam do n e a zakinchennya pripasaye na period kasitiv U cej chas vinikaye ryad mist derzhav Shumeru ta Akkadu V ostannij tretini 3 tisyacholittya bula stvorena yedina Akkadska derzhava yakij buli pidporyadkovani mista Mezhirichchya Po tomu derzhavnim centrom stav Ur Piznishe Mezhirichchya opinilosya pid vladoyu Assiriyi ta Vaviloniyi Podil na periodi bronzovoyi dobi shodo Mezhirichchya ne zastosovuyetsya Natomist vikoristovuyetsya periodizaciya za derzhavnimi ob yednannyami na teritoriyi regionu Yaksho u serednyu bronzovu dobu najbilshim mistom buv Ur to u piznyu bronzovu dobu nim stav Vavilon Zagalom v mistah Mezhirichchya ne ridko prozhivalo po kilka desyatkiv tisyach osib Vavilon yakij buv zasnovanij u 23 stolitti do n e na pochatku 2 tisyacholittya do n e stav centrom Vaviloniyi i buv znachnim ekonomichnim ta kulturnim centrom protyagom bronzovoyi dobi ta rannoyi zaliznoyi dobi Dlya oficijnogo koristuvannya bula prijnyata akkadska mova Natomist shumerska mova mala religijne priznachennya Akkadski ta shumerski tradiciyi mali znachnij vpliv na formuvavsya vavilonskoyi kulturi Yevropa Taki zoloti kapelyuhi nosili keltski zherci bronzovoyi dobi Na bronzovu dobu pripadaye proniknennya v Yevropu indoyevropejskih plemen yake poklalo kraj bagatovikovomu rozvitku Staroyi Yevropi Osnovni kulturi bronzovoyi dobi v Yevropi Uneticka pohoronnih poliv luzhicka bilogrudivska Egejski ostrovi Pershi mista derzhavi utvoreni v XVII XVI st do n e Mikeni Tirinf Pilos mali tisni kulturni ta torgovelni zv yazki z Kritom mikenska kultura bagato sho zapozichila vid minojskoyi civilizaciyi vpliv yakoyi vidchuvayetsya v kultovih obryadah svitskogo zhittya hudozhnih pam yatnikah bezsumnivno vid krityan bulo sprijnyato mistectvo budivli sudiv i inshih administrativnih sporud U XV XIII st do n e ahejci zavoyuvali Krit i Kikladi kolonizuvali chislenni ostrovi v Egejskomu mori zasnuvali ryad poselen v glibini teritoriyi Greciyi na misci yakih piznishe virosli znameniti antichni mista derzhavi Korinf Afini Delfi Fivi Cej period vvazhayetsya chasom rozkvitu mikenskoyi civilizaciyi Egejska kultura vstanovila veliku torgovelnu merezhu Cya merezha importuvala olovo i derevne vugillya na Kipr de olovo splavlyalos z middyu dlya otrimannya bronzi Bronza koristuvalasya velicheznim popitom ne tilki v Seredzemnomor yi ale j za jogo mezhami Izotopnij analiz deyakih zrazkiv midi pokazav sho deyaka yiyi chastina importuvalasya navit z takoyi viddalenoyi oblasti takoyi yak Velika Britaniya U toj chas otrimalo najshirshij rozvitok take remeslo yak navigaciya Navigaciya do togo momentu dosyagla takogo rivnya yakogo ne dosyagala do priblizno 1750 n e Napriklad moreplavci Egejskogo morya vmili viznachati dovgotu na yakij voni znahodyatsya Ochevidno sho minojska civilizaciya z centrom v Knossi koordinuvala i zahishala cyu torgivlyu Serednya i Pivdenna Aziya Bronzova doba na Indijskomu subkontinenti pochalasya v 34 stolitti do n e v epohu zarodzhennya Civilizaciyi dolini richki Ind Yak pokazali arheologichni rozkopki zhiteli Harappi buli znajomi z middyu bronzoyu svincem i olovom i rozroblyali novi metodi yih obrobki i otrimannya Promizhne polozhennya mizh indskoyu i mesopotamskoyu zajmala t zv Shidna AziyaKitaj Istoriki rozhodyatsya v ocinkah togo v yaki chasovi ramki slid ukladati bronzovu dobu v Kitayi Problema polyagaye perevazhno v samomu termini vin buv spochatku priznachenij dlya poznachennya takogo istorichnogo periodu yakij rozpochavsya z vitisnennyam kam yanih znaryad bronzovimi i zakinchivsya zaminoyu ostannih zaliznoyu tobto vikoristannya novogo materialu avtomatichno oznachalo zastarivannya kolishnogo Stosovno do Kitayu prote sprobi viznachiti chitki mezhi epohi uskladnyuyutsya tim faktom sho poyava tehnologiyi viplavki zaliza ne zrobila yavnogo odnorazovogo vplivu na vzhivannya bronzovih garmat voni prodovzhuvali vikoristovuvatisya odnochasno iz zaliznimi Najbilsh ranni znahidki virobiv z bronzi vidnosyatsya do kulturi 3100 2700 roki do n e pochinayuchi z cogo momentu suspilstvo postupovo vstupalo v bronzovu dobu Zarodzhennya kitajskoyi bronzovoyi metalurgiyi asociyuyetsya z kulturoyu Erlitou Deyaki istoriki vvazhayut sho vidpovidnij istorichnij period slid vidnositi do dinastiyi Shan inshi perekonani sho movu slid vesti pro bilsh rannyu dinastiyu Sya U svoyu chergu fahivci Nacionalnoyi galereyi mistectva SShA viznachayut bronzovu dobu v Kitayi yak period mizh 2000 i 771 rokami do n e pov yazuyuchi yiyi pochatok znovu taki z kulturoyu Erlitou a raptove zavershennya z padinnyam dinastiyi Take traktuvannya zabezpechuye chitkist chasovih mezh prote v nedostatnij miri vrahovuye zberezhennya vazhlivosti ta aktualnosti bronzi dlya kitajskoyi metalurgiyi ta kulturi v cilomu Oskilki navedeni dati ye bilsh piznimi v porivnyanni napriklad z momentom vidkrittya bronzi v Starodavnoyi Mesopotamiyi ryad doslidnikiv vbachaye pidstavi pripuskati sho vidpovidni tehnologiyi buli vvezeni v Kitaj zzovni a ne rozrobleni zhitelyami krayini samostijno Inshi vcheni navpaki perekonani sho kitajska bronzova metalurgiya mogla sformuvatisya avtonomno bez faktoriv zovnishnogo vplivu Prihilniki zapozichennya zokrema posilayutsya na vidkrittya Tarimskih mumij yaki na yihnyu dumku mozhe svidchiti na korist shlyahu zapozichennya tehnologij iz zahodu Zalizo z yavlyayetsya na teritoriyi Kitayu z togo istorichnogo periodu yakij asociyuyetsya z dinastiyeyu Chzhou odnak masshtab jogo vikoristannya minimalnij Kitajska literatura sho datuyetsya shostim stolittyam do n e svidchit pro nayavnist znan z viplavki zaliza ale tim ne mensh bronza i pislya cogo momentu prodovzhuye zajmati istotne misce v rezultatah arheologichnih ta istorichnih doslidzhen Istorik napriklad stverdzhuvav sho bronza bula vitisnena zalizom do zavershennya dinastiyi Chzhou 256 rik do n e I bronzovi virobi stanovlyat bilshist sered metalevih sudin do samogo pochatku dinastiyi Han 221 rik do n e Trinizhok din piznya dinastiya Shan Kitajski bronzovi artefakti yak pravilo abo mayut utilitarno prikladnij harakter nakinechniki spisiv leza tesel i t in Abo yavlyayut soboyu zrazki bilsh retelno vigotovlenih zrazkiv predmetiv povsyakdennogo pobutu sudin instrumentiv zbroyi i tak dali Yak priklad mozhut buti navedeni veliki zhertovni vidomi pid najmenuvannyam hocha isnuvali j inshi specifichni formi sho harakterizuyutsya timi chi inshimi vidminnostyami Ta davnokitajske ritualne nachinnya yake zbereglosya do nashih dniv zazvichaj bagato prikrashena chasto z vikoristannyam motiviv inakshe kazhuchi stilizovanimi zobrazhennyami pik zviriv abo demoniv a takozh riznomanitnimi abstraktnimi simvolami Bagato velikih virobiv takozh mayut na sobi napisi sho stanovlyat osnovnij masiv zberezhenih zrazkiv davnokitajskoyi pisemnosti z yih dopomogoyu istoriki ta arheologi prostezhuyut protyagom istoriyi Kitayu osoblivo protyagom dinastiyi Chzhou 1046 256 roki do n e Zokrema bronzove nachinnya Zahidnoyi Chzhou dokumentuye obshirni plasti istoriyi sho ne opisuyutsya v zberezhenih tekstah za avtorstvom lyudej z riznim rangom abo stanovishem u suspilstvi Z ochevidnih fizichnih prichin jmovirnist zberezhennya zapisiv na bronzi istotno vishe nizh rukopisiv Ci zapisi yak pravilo podilyayutsya na chotiri osnovni chastini vidsilannya do dati i miscya podij najmenuvannya podiyi yaku potribno zapam yatati spisok tovariv peredanih remisniku v obmin na virib i prisvyata Vidnosni oporni tochki sho zabezpechuyutsya danimi sudinami dozvolili istorikam asociyuvati yih z pevnimi periodami v ramkah Zahidnoyi Chzhou a otzhe i prostezhiti evolyuciyu ne tilki samih virobiv ale i podij na nih opisanih Indokitaj V Tayiland buli viyavleni bronzovi artefakti yaki datuyutsya 2100 r do n e V shiroko vikoristovuvalisya bronzovi barabani Voni vigotovlyalisya priblizno z 600 rokiv do n e i do tretogo storichchya do n e Cya kultura roztashovuvalasya v oblastyah poblizu vid Chervonoyi richki na pivnochi V yetnama barabani buli znajdeni i vpoperek oblasti sho tyagnetsya z Indoneziyi do pivdennogo Kitayu AmerikaPivdenna Amerika Pershi znahidki virobiv z arsenovoyi bronzi v Pivdennij Americi vidnosyatsya do kulturi mochika seredina I tisyacholittya n e Pivnichne Peru Kulturi Tiuanako i uari viplavlyali vzhe klasichnu olov yanistu bronzu Derzhava inkiv Tauantinsuju vzhe mozhe vvazhatisya civilizaciyeyu rozvinenoyi bronzovoyi dobi Mesoamerika Poodinoki znahidki bronzovih predmetiv mozhlivo pivdennoamerikanskogo pohodzhennya buli zrobleni na zahodi Meksiki V cilomu zh termin bronzova doba do kultur Mesoameriki ne zastosovuyetsya div Mesoamerikanska hronologiya Pivnichna AfrikaYaksho starodavnij Yegipet i ryad susidnih kultur pivnichnogo shodu Afriki napriklad Nubiya zigrali vazhlivu rol v istoriyi bronzovoyi dobi to na inshij teritoriyi Afriki mistectvo obrobki metalu z yavilosya znachno piznishe Nezvazhayuchi na te sho v pivnichnu Afriku pronikali yevropejski kulturi bronzovoyi dobi tak v Marokko viyavleni slidi kulturi dzvonopodibnih kubkiv metalurgiya pronikaye tudi lishe za chasiv finikijskoyi kolonizaciyi blizko 1100 r do n e a v centralnij Africi metalurgiya z yavlyayetsya she piznishe u chasi yevropejskogo Serednovichchya Arhitektura bronzovoyi dobiV epohu bronzi perevazhne znachennya otrimala monumentalna arhitektura viniknennya yakoyi pov yazane z rozvitkom religijnih uyavlen z kultom predkiv i prirodi tobto z duhovnimi uyavlennyami suspilstva Megalitichni sporudi zvodilisya zusillyami vsiyeyi pervisnoyi obshini i buli virazhennyam yednosti rodu Bronzova doba na teritoriyi UkrayiniDokladnishe Bronzova doba na teritoriyi Ukrayini Bronzovu dobu na teritoriyi Ukrayini na suchasnomu etapi datuyut III kincem II tis do n e Ostannye vkazuye na bilsh rivnomirne vhodzhennya starodavnih plemen Ukrayini do bronzovoyi dobi razom z inshim starodavnim naselennyam Perednoyi Aziyi Kavkazu ta Shidnogo Seredzemnomor ya Na pivdni Ukrayini bronzova doba zminyuyetsya kimerijsko skifskim periodom rannoyi zaliznoyi dobi Div takozhPrimitkiUmovnij podil istoriyi lyudstva na epohi kamenyu midi ta zaliza vpershe zaproponuvav she u I st do R H vchenij i pismennik Davnogo Kitayu Yun Kan Na zhal ci poglyadi protyagom bagatoh storich zalishalisya malovidomimi shirokomu suspilnomu zagalu u tomu chisli j naukovomu Katakombnaya kultura BRE T 13 M 2008 Arii BRE T 2 M 2005 Kargaly BRE T 13 M 2008 Arkaim BRE T 2 M 2005 Arhiv originalu za 12 lyutogo 2015 Procitovano 12 lyutogo 2015 Lchashen BRE T 18 M 2011 Luristanskie bronzy BRE T 18 M 2011 Piotr Bienkowski Alan Ralph Millard editors Dictionary of the ancient Near East Page 60 Amelie Kuhr The ancient Near East c 3000 330 BC Page 9 Martini I Peter 2010 Landscapes and Societies Selected Cases Springer s 310 ISBN 90 481 9412 1 2004 Encyclopedia of ancient Asian civilizations s 200 ISBN 0 8160 4640 9 Chang K C Studies of Shang Archaeology pp 6 7 1 Yale University Press 1982 Teaching Chinese Archaeology Part Two NGA Nga gov Arhiv originalu za 14 kvitnya 2013 Procitovano 17 sichnya 2010 Li Liu The Chinese Neolithic Cambridge University Press 2005 Shang and Zhou Dynasties The Bronze Age of China Heilbrunn Timeline 10 lyutogo 2015 u Wayback Machine Retrieved May 13 2010 Jan Romgard 2008 PDF Sino Platonic Papers 185 Arhiv originalu PDF za 6 lyutogo 2012 Procitovano 12 lyutogo 2015 Barnard N Bronze Casting and Bronze Alloys in Ancient China p 14 The Australian National University and Monumenta Serica 1961 White W C Bronze Culture of Ancient China p 208 University of Toronto Press 1956 Erdberg E Ancient Chinese Bronzes p 20 Siebenbad Verlag 1993 Shaughnessy E L Sources of Western Zhou History University of California Press 1982 Arhiv originalu za 1 chervnya 2009 Procitovano 12 lyutogo 2015 Dongshon BRE T 9 M 2007 Lunghoa BRE T 18 M 2011 PosilannyaV V Otroshenko Bronzova doba 1 chervnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X V V Otroshenko Bronzova doba 1 chervnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V S 381 ISBN 966 00 0734 5 Pozdnij bronzovyj vek 9 listopada 2014 u Wayback Machine Stati po kulturam epohi eneolita i bronzy 12 lyutogo 2015 u Wayback Machine LiteraturaCommons Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Bronzova doba Malij slovnik istoriyi Ukrayini vidpov red V A Smolij K Libid 1997 464 s ISBN 5 325 00781 5 Istoriya Ru Bronzovyj vek kon 4 nach 1 go tys do n e 28 travnya 2012 u Wayback Machine ros Gajko G I Bileckij V S Istoriya girnictva Pidruchnik Kiyiv Alchevsk Vidavnichij dim Kiyevo Mogilyanska akademiya vidavnictvo LADO DonDTU 2013 542 s Chernyh E N Avilova L I Orlovskaya L B Metallurgicheskie provincii i radiouglerodnaya hronologiya M 2000 Chernyh E N Kuzminyh S V Drevnyaya metallurgiya Severnoj Evrazii sejminsko turbinskij fenomen M 1989 A F Harding European Societies in the Bronze Age Camb 2000 Chernykh E N Ancient Metallurgy in the USSR The Early Metal Age Cambridge 1992 Metallurgy in Ancient Eastern Eurasia from the Urals to the Yellow River Linduff ed K The Edwin Mellen Press Ltd 2004 The Bronze Age Civilization in Central Asia Armonk Kohl F L ed N Y 1981