Стародавній Близький Схід був домівкою ранніх цивілізацій на території, яка приблизно відповідає сучасному Близькому і Середньому Сходу: Межиріччя (сучасний Ірак, південно-східна Туреччина, південно-західний Іран, північний схід Сирії і Кувейт), стародавній Єгипет, стародавній Іран (Елам, Мідія, Парфія і Персія), Анатолія/Мала Азія і Вірменське нагір'я (турецька Східна Анатолія, Вірменія, північний захід Ірану, південна Грузія і західний Азербайджан), Левант (сучасна Сирія, Ліван, Палестина, Ізраїль і Йорданія), Кіпр і Аравійський півострів.
Стародавній Близький Схід | |
У межах природно-географічного об'єкта | Близький Схід |
---|---|
Попередник | d |
Наступник | d |
Досліджується в | d |
|
Стародавній Близький Схід |
---|
Регіони та держави |
Родючий Півмісяць Межиріччя • Аккад • Ассирія • Вавилонія • Новоассирійське царство • Нововавилонське царство • Шумер |
Археологічні періоди |
Хронологія • Бронзова доба • Катастрофа бронзової доби • Залізна доба |
Мови |
Аккадська • Арамейська • Ассирологія • Клинопис • Еламська • Біблійний іврит • Хеттська • Хурритська • Фінікійська • Шумерська • Урартська |
Література |
Вавилонська література • • Шумерська література |
Міфологія |
Вавилонська міфологія • Хеттська міфологія • • Міфологія Стародавнього Єгипту |
Інші теми |
Колиска цивілізації • • Вавилонська астрономія • • Вавилонська математика • |
Стародавній Близький Схід вивчається дисциплінами близькосхідної археології та стародавньої історії.
Історія Стародавнього Сходу починається з підйому Шумеру в 4 тисячолітті до н. е., а дата його закінчення змінюється: період охоплює від епохи бронзи та залізної доби в цьому регіоні до завоювання Ахеменідською державою в 6 столітті до н. е. або Александром Македонським в 4 столітті до н. е.
Стародавній Близький Схід є однією з колисок цивілізації. Саме тут вперше почало практикуватись інтенсивне цілорічне сільське господарство, що призвело до виникнення перших щільних міських поселень і розвитку багатьох знайомих інститутів цивілізації, таких як соціальна стратифікація, централізована влада і імперії, організована релігія та організована війна. Тут також було створено першу писемність і звід законів, ранні досягнення, які заклали основи астрономії і математики, і винайдено колесо.
Протягом цього періоду, держави ставали все більшими, аж до моменту, коли регіон почали контролювати мілітаристські імперії, які завоювали цілий ряд різних культур.
Концепція Близького Сходу
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt4TDBGdVkybGxiblJmVDNKcFpXNTBMbkJ1Wnk4ek5UQndlQzFCYm1OcFpXNTBYMDl5YVdWdWRDNXdibWM9LnBuZw==.png)
Фраза «стародавній Близький Схід» використовує розподіл 19-го століття між Близьким Сходом і Далеким Сходом як регіонів світу, що мали інтерес для Британської імперії. Вирізняти їх почали під час Кримської війни. Останнім значним розподілом Сході суто між цими двома поняттями була течія в дипломатії наприкінці 19-го століття, з Гамідійською різнею вірмен і ассирійців в Османській імперії 1894—1896 рр. і японо-ціньською війною 1894—1895 рр. Ці два театри подій були описані державними діячами та радниками Британської імперії як «Близький Схід» і «Далекий Схід». Незабаром після, з них було виділено Середній Схід, і цей розподіл на три частини став переважати в 20 столітті і триває у наш час.. В цей час Британська і Російська імперії змагалися за вплив у Центральній Азії, суперництво, яке стало знане як Велика гра. Мехен пояснив не тільки стратегічне значення регіону, але і, зокрема, його центру, в Перській затоці. Він назвав території, що оточують Перську затоку, Середнім Сходом, і сказав, що після Суецького каналу, це було найважливішою для Великої Британії територією для контролю, щоб стримувати росіян від просування до Британської Індії
Оскільки під Близьким Сходом розумілись землі Османської імперії приблизно в її максимальному ступені, після падіння цієї імперії, використання терміну Близький Схід в англомовній дипломатії значно скоротилось на користь Середнього Сходу. Між тим, термін «стародавній Близький Схід» став більш окресленим. Османське панування на Близькому Сході простягалось від Відня (на півночі) до вершини Аравійського півострова (на півдні), від Єгипту (на заході) до кордонів Іраку (на сході). У 19-му столітті археологи додали Іран до їх визначення, який ніколи не був під Османами, але відкинули всю Європу і, як правило, Єгипет, які були в імперії.
Періодизація
Періодизація стародавнього Близького Сходу — це спроба класифікувати або поділити час на окремі іменовані блоки, або епохи, Близького Сходу. Результатом є описова абстракція, яка забезпечує зручне розуміння періодів розвитку Близького Сходу з відносно стабільними характеристиками.
Мідна доба | Енеоліт (4500 — 3300 до н. е.) | Ранній енеоліт | 4500 — 4000 до н. е. | Період Убаїд у Межиріччі |
Пізній енеоліт | 4000 — 3300 до н. е. | , шумерська культура Урук в Межиріччі, Герзейська культура, Протодинастичний Єгипет, Прото-Елам | ||
Бронзова доба (3300 — 1200 до н. е.) | (3300 — 2000 до н. е.) | Рання бронзова доба I | 3300 — 3000 до н. е. | Від протодинастичного до раннього династичного періоду Єгипту, поселення фінікійців |
Рання бронза II | 3000 — 2700 до н. е. | Ранній династичний період Шумеру | ||
Рання бронза III | 2700 — 2200 до н. е. | Стародавнє царство (Стародавній Єгипет), Аккадська імперія, рання Ассирія, старий еламський період, шумеро-аккадські держави | ||
Рання бронза IV | 2200 — 2100 до н. е. | Перший перехідний період (Стародавній Єгипет) | ||
(2000—1550 BC) | Середня бронза I | 2100 — 2000 до н. е. | Третя династія Уру | |
Середня бронза II A | 2000 — 1750 до н. е. | Мінойська цивілізація, рання Вавилонія, Середнє царство (Стародавній Єгипет) | ||
Середня бронза II B | 1750 — 1650 до н. е. | Другий перехідний період (Стародавній Єгипет) | ||
Середня бронза II C | 1650 — 1550 до н. е. | Хеттське Старе царство, Мінойське виверження | ||
Пізня бронза (1550—1200 BC) | Пізня бронза I | 1550 — 1400 до н. е. | Хеттське Середнє царство, Хаяса-Аззі, Середній еламський період, Нове царство (Стародавній Єгипет) | |
Пізня бронза II A | 1400 — 1300 до н. е. | Хеттське Нове царство, Мітанні, Хаяса-Аззі, Угарит, Мікенська цивілізація | ||
Пізня бронза II B | 1300 — 1200 до н. е. | Середня Ассирійська імперія, початок розквіту фінікійців | ||
Залізна доба (1200—539 BC) | Залізна доба I (1200—1000 BC) | Залізна доба I A | 1200 — 1150 до н. е. | Троя VII, виверження Гекла 3, Катастрофа бронзової доби, Народи моря |
Залізна доба I B | 1150 — 1000 до н. е. | Новохеттські держави, Новоеламський період, Арамейські держави | ||
Залізна доба II (1000—539 BC) | Залізна доба II A | 1000 — 900 до н. е. | Темні століття у Греції, традиційна дата Ізраїльського царства | |
Залізна доба II B | 900-700 до н. е. | Ізраїльське царство, Урарту/Вірменія, Фригія, Новоассирійська імперія, Царство Юди, перше поселення Карфагену | ||
Залізна доба II C | 700 — 539 до н. е. | Нововавилонське царство, Мідія, падіння Новоассирійської імперії, Архаїчна Греція, Ахаменідська Фінікія, підйом Персії |
Історія
Передісторія
- Палеоліт
- Епіпалеоліт і мезоліт
- Докерамічний неоліт А
- Докерамічний неоліт Б
- Докерамічний неоліт С
- Керамічний неоліт
Енеоліт
Рання Месопотамія
Період Урук (прибл. 4000 до 3100 р. до н. е.) існував від протоісторичного енеоліту до ранньої бронзової доби в історії Месопотамії, після періоду Убаїд. Названий на честь шумерського міста Урук, цей період побачив появу міського життя в Месопотамії. За ним пішла Шумерська цивілізація. В кінці періоду Урук (34-32 ст. до н. е.) відбувалася поступова поява клинописного письма і він відповідає ранній бронзовій добі.
Бронзова доба
Рання бронзова доба
Шумер і Аккад
Шумер, розташований в Південній Месопотамії, є найбільш ранньою з відомих цивілізацій у світі. Він існував з першого поселення Еріду в період Убаїд (кінець 6-го тисячоліття до н. е.), протягом періоду Урук (4 тис. до н. е.) і династичних періодів (3 тисячоліття до н. е.) та до появи Ассирії й Вавилону наприкінці 3-го тисячоліття до н. е. і на початку 2-го тисячоліття до н. е. відповідно. Аккадська Імперія, заснована Саргоном Великим, існувала у 24-21-му столітті до н. е. і багатьма вважається першою в світі імперією. Аккадці, в кінцевому рахунку, розкололися на Ассирію та Вавилонію.
Елам
Стародавній Елам знаходився на схід від Шумера і Аккаду, на крайньому заході і південному заході сучасного Ірану, простягнувшись від низовини Хузестан і остану Ілам. У Старому Еламському періоді, бл. 3200 р. до н. е., він складався з князівств на Іранському нагір'ї, з центром в Аншані, а з середини 2-го тисячоліття до н. е. він центрувався довкола Сузи в низовині Хузестан. Елам був поглинений Ассирійською імперією в 9-7-му століттях до н. е.; однак, цивілізація пережила аж до 539 р. до н. е., коли він був остаточно захоплений іранськими персами.
Протоеламська цивілізація існувала від бл. 3200 до н. е. до 2700 р. до н. е., коли Сузи, пізніше столиця еламітів, почала зазнавати впливу культур Іранського нагір'я. В археологічному плані це відповідає пізньому періоду Банеш. Ця цивілізація визнається найстарішою в Ірані і переважно сучасною своєму сусіду, Шумерській цивілізації. Протоеламське письмо — система письма ранньої бронзової доби, яка недовго використовувалась для стародавньої еламської мови (яка була ізольованою) до введення еламського клінопису.
Амореї
Амореї були кочовим семітським народом, які займали територію на захід від Євфрату з другої половини 3-го тисячоліття до нашої ери. У найбільш ранніх шумерських пам'ятках, починаючи приблизно з 2400 р. до н. е., земля амореїв («земля Мар.ту») пов'язана з заходом, в тому числі Сирією і Ханааном, хоча їх прабатьківщиною могла бути Аравія. В кінцевому підсумку вони оселилися в Месопотамії і правили Ісіном, Ларсою і пізніше Вавилоном.
Середня бронзова доба
- Ассирія, переживши короткий період Мітаннійського панування, стала великою державою від початку панування Ашшур-убалліта І (в 1365 р. до н. е.) до смерті Тукульті-апал-Ешарра I (в 1076 році до нашої ери). Протягом цього періоду Ассирія конкурувала з Єгиптом і панувала над значною частиною Близького Сходу.
- Вавилонія, заснована як держава аморейських племен, протягом 435 років перебувала під владою Каситів. В цей період народ стагнував і Вавилонія часто опинялася під ассирійським або еламським пануванням.
- Ханаан: Угарит, Кадеш, Мегіддо, Ізраїльське царство
- Хетська імперія була заснована через деякий час після 2000 року до н. е. і існувала як велика держава, домінуючи в Малій Азії і Леванті до 1200 р. до н. е., коли вона спочатку була захоплена фригійцями, а потім привласнена Ассирією.
Пізня бронзова доба
Хурити жили в північній Месопотамії і території на схід і захід від неї починаючи приблизно з 2500 року до нашої ери. Вони, ймовірно, мали прабатьківщину на Кавказі і прийшли з півночі, але це не точно. Їхня відома домівка була зосереджена на Субарту, в долині річки Хабур, і пізніше вони зарекомендували себе як правителі маленьких королівств в Північній Месопотамії і Сирії. Найбільшим і найбільш впливовим хуритським царством було Мітанні. Хурити відіграли помітну роль в історії хетів.
Ішува (Ishuwa, Išuwa) було стародавнім царством в Анатолії. В класичний період земля була частиною Вірменії. Ішува було одним з місць, де сільське господарство почалося на дуже ранній стадії неоліту. Міські центри виникли у верхів'ях долини річки Євфрату близько 3500 року до нашої ери. Перші держави започаткувалися в третьому тисячолітті до нашої ери. Назва Ішува не відома до писемного періоду другого тисячоліття до нашої ери. Знайдено дуже мало писемних джерел з Ішуви і основний матеріал про нього походить з хеттьких текстів, царство яких лежало на захід від Ішува. Хети були ненадійним сусідом — хеттський цар Хаттусілі I (бл.1600 до н. е..), за переказами, направив свою армію через Євфрат і зруйнував там міста. Це добре узгоджується з шарами обпалених руїн, виявленими археологами на території міст Ішува приблизно того ж датування. Після падіння Хетської імперії на початку 12 століття до н. е. у Ішува з'явилася нова держава. Місто Малатья стало центром одного з так званих новохетських царств. Рух кочових народів міг послабити царство Малатья до остаточного ассирійського вторгнення. Занепад населених пунктів і культури в Ішуві від 7-го століття до н. е. до Римського періоду був, ймовірно, викликаний цим переселенням народів. На цій території пізніше поселилися вірмени, оскільки вони були вихідці з Вірменського нагір'я і родичами колишніх мешканців Ішува.
Кіззуватна — це назва стародавнього царства другого тисячоліття до нашої ери. Воно було розташоване у горах південно-східної Анатолії, недалеко від затоки Іскендерун в сучасній Туреччині. Воно охоплювало Таврські гори та річку Джейхан. Центром царства було місто Кумманні, розташоване в горах. В більш пізню епоху той же регіон був знаний як Кілікія.
Лувійська — це вимерла мова анатолійської гілки індоєвропейської мовної сім'ї. Носії цієї мови поступово поширились Анатолією і стали одним з чинників, що зумовили падіння, після бл. 1180 до н. е., Хетської Імперії, де вона вже була широко поширена. Лувійською мовою розмовляли в новохеттських державах Сирії, таких як Мелід і Каркемиш, а також в царстві Табала центральної Анатолії, яке процвітало приблизно 900 року до нашої ери. Лувійська мова збереглася у двох формах, названими за системами письма, використовуваними для її представлення: клинописна лувійська та ієрогліфічна лувійська.
Марі було древнім містом шумерів і аморитів, розташованим за 11 кілометрів на північний захід від сучасного міста Абу-Камаль на західному березі Євфрату, приблизно за 120 км на південний схід від Дейр-ез-Зор, Сирія. Воно, як вважають, було заселене починаючи з 5 тисячоліття до н. е., хоча процвітало від 2900 до н. е. до 1759 р. до н. е., коли було розграбоване Хаммурапі.
Мітанні було хуритським царством в Північній Месопотамії від бл. 1500 р. до н. е., і на піку своєї могутності у 14-му столітті до н. е. охоплювало те, що сьогодні є південним сходом Туреччини, північною Сирією і північним Іраком (приблизно відповідає Курдистаном), з центром довкола столиці Вашуканні, чиє точне місце ще не визначено археологами. Вважається, що це царство було феодальною державою, якою управляла військова шляхта індо-арійського походження, що вторглися в регіон Леванту колись протягом 17-го століття до н. е.; їх вплив видимий в мовній суперстраті в мітаннійських записах. Поширення в Сирію особливого типу кераміки, який асоціють з куро-аракською культурою, пов'язують з цим переміщенням, хоча його датування дещо зарано.
Ямхад був древнім аморейським царством, в якому оселилося суттєве хурритське населення, і їх культура вплинула на цю територію. Царство було могутнім в середині бронзової доби, бл. 1800—1600 рр. до нашої ери. Його найбільшим суперником було Катна далі на південь. Ямхад був остаточно зруйнований хеттами в 16 столітті до нашої ери.
Арамеї були семітські (західно-семітська мовна група) напівкочові скотарі, які жили у верхній Месопотамії і Сирії. Арамеї ніколи не мали єдиної імперії; вони були розділені на незалежні царства по всьому Близькому Сходу. Але саме арамеям вдалося поширити свою мову і культуру всьому Близькому Сходу і за його межами, чому сприяло частково масове переселення під впливом імперій, які змінювали одна одну, включаючи ассирійців і вавилонян. Вчені навіть використовували термін «арамеїзація» для ассиро-вавилонських народів, мов і культур, які стали арамейськомовними.
«Народи моря» — це термін, використовуваний для конфедерації морських нападників другого тисячоліття до н. е., які припливли до східного узбережжя Середземного моря, викликали політичні заворушення, і спробували підкорити єгипетську територію в кінці XIX-ї династії, і особливо в рік 8 Рамсеса III з XX-ї династії. Єгипетський фараон Мернептах чітко називає їх терміном «іноземні країни (або народи) моря» на його Великому карнакському написі. Хоча деякі вчені вважають, що вони «вторглися» на Кіпр, до Хатті і в Левант, ця гіпотеза є спірною.
Катастрофа бронзової доби
Колапс або катастрофа бронзової доби — назва періоду, дана тими істориками, які бачать перехід від пізньої бронзової доби до ранньої залізної доби як насильницький, раптовий і руйнівний для культур, що було виражене розпадом палацових економік Егейського моря і Анатолії, які були замінені після перерви ізольованими сільськими культурами Темних віків стародавнього Близького Сходу. Катастрофа бронзової доби може розглядатися в контексті технологічної історії, яка побачила повільне, порівняно безперервне поширення в регіоні технології роботи з залізом, починаючи з ранньої обробки заліза на території сучасної Румунії в 13-му і 12-му століттях до н. е. Культурний розпад Мікенських царств, хеттського царства в Анатолії та Сирії, і єгипетського царства в Сирії та Ізраїлі, з розрізанням на віддалених торгових контактів і раптове падіння грамотності стались між 1206 і 1150 рр. до нашої ери. На першому етапі цього періоду майже кожне місто між Троєю і Газою було жорстоко знищене, і часто залишилось незайнятим після того (наприклад, Хаттусас, Мікени, Угарит). Поступовий кінець Темних століть знаменував підйом оседлих Новосеттського та Арамейського царств середини 10-го століття до н. е. і розквіт Новоассирійської імперії.
Залізна доба
Протягом ранньої залізної доби, від 911 до н. е., виникла Новоассирійська імперія, яка боролась з Вавилонією та іншими меншими державами за панування в регіоні, хоча до реформ Тіглатпаласара III в 8-му столітті до н. е., вона не стала потужною і великою імперією. У центрі Ассирійського періоду пізньої бронзи, Ассирія була царством північної Месопотамії (сучасний північний Ірак), змагаючись за домінування з його суперником у південній Месопотамії — Вавилонією. У 1365—1076 рр. до н. е. вона була великої імперської владою, змагаючись з Єгиптом і Хеттською імперією. Починаючи з кампанії Ададнерарі II, вона стала величезною імперією, поваливши XV-ту династію Єгипту і завоювавши Єгипет, Середній Схід, і великі смуги Малої Азії, стародавнього Ірану, Кавказу і східного Середземномор'я. Деякі вчені, такі як Річард Нельсон Фрай, вважають Новоассирійську імперію першою справжньою імперією в людській історії. У цей період арамейська мова була оголошена офіційною мовою імперії, поряд з аккадською.
Держав новохеттських царств були лувийсько-, арамейсько- і фінікійсько-мовними політичними утвореннями північної Сирії і південної Анатолії часів Залізної доби, який виникли після розпаду Хеттської імперії близько 1180 р. до н. е. та існували приблизно до 700 року до нашої ери. Термін «новохеттські» іноді обмежують лувійськомовними царствами, такими як Мелід (Малатья) і Каркемиш, хоча в більш широкому сенсі більш широкій культурний термін «Сиро-Хеттський» зараз застосовується до всіх утворень, які виникли в південно-центральній Анатолії після розпаду Хатти, таких як Табала і Куе, а також утворень північної та прибережної Сирії.
Урарту — стародавнє царство у Вірменії і північній Месопотамії, яке існувало від бл. 860 р. до н. е. до 585 р. до н. е. Царство Урарту знаходилось на гірському плато між Малою Азією, Іранським нагір'ям, Межиріччям і Кавказькими горами, пізніше відомому як Вірменське нагір'я, і концентрувалось довкола озера Ван (нині східна Туреччина). Назва відповідає біблійному Арарату.
Термін Нововавилонське царство належить до Вавилонії під владою 11-ї («Халдейської») династії, від повстання Набопаласара у 623 р. до н. е. до вторгнення Кіра Великого в 539 р. до н. е. (хоча останній правитель Вавилонії (Набонід) насправді був ассирійського міста Харран і не був Халдеєм), у тому числі царювання Навуходоносора ІІ. Протягом століть ассирійського панування, Вавилон користувалися особливим становищем і бунтував за найменшої ознаки того, що це не так. Однак, ассирійцям завжди вдавалося відновити вавилонську лояльність, чи то шляхом надання підвищених правами, чи то військом. Це змінилося зі смертю останнього сильного ассирійського правителя Ашшурбаніпала в 627 році до н. е. і Вавилон збунтувався під владою халдея Набопаласара. У союзі з мідійцями і скіфами, Ніневія була звільнена у 612 р., а Харан в 608 р. до н. е., і трон імперії був знову перенесений до Вавилона. Внаслідок цього мідійці контролювали більшу частину стародавнього Близького Сходу з їх бази в Екбатані (сучасний Хамадан, Іран), передусім Туреччину, Іран, Ірак та Південний Кавказ.
Після падіння Мідії, Імперія Ахеменідів стала першою з перських імперій, яка правила більшістю Близького Сходу і далеко за його межами, і другою великою іранською імперією (після Мідійської імперії). На піку своєї могутності, охоплюючи близько 7,5 млн квадратних кілометрів, Імперія Ахеменідів була територіально найбільшою імперією Античності і першою світовою імперією. Вона охопила три континенти (Європу, Азію, Африку), в тому числі, поряд зі своєю основною частиною в сучасному Ірані, розташовувалась на території сучасних Іраку, на Кавказі (Вірменія, Грузія, Азербайджан, Дагестан, Абхазія), у Малій Азії (Туреччина), Фракії, Болгарії, Греції, багатьох чорноморських прибережних районах, на півночі Саудівської Аравії, Йорданії, Ізраїлю, Лівану, Сирії, Афганістану, Центральної Азії, частині Пакистану, і всіх значних населених пунктів Стародавнього Єгипту і аж до Лівії на заході. У західній історії вона відзначається як ворог грецьких міст-держав у греко-перських війнах, за визволення ізраїльтян з Вавилонського полону, і за прийняття арамейської як офіційної мови імперії.
Релігії
На стародавні цивілізації Близького Сходу глибоко впливали їх духовні вірування, які, як правило, не розрізняли між небом і землею. Вони вірили, що божественна дія впливає на усі земні справи, а також вірили у ворожіння (здатність передбачати майбутнє). Знамення так само часто записувались у Стародавньому Єгипті і Месопотамії, як і записи великих подій.
Див. також
Примітки
- Daily Life In Ancient Mesopotamia. Процитовано 28 лютого 2015.
- Armenian Highland. Процитовано 28 лютого 2015.
- (англ.) Koppes, C.R. (1976). Captain Mahan, General Gordon and the origin of the term "Middle East". Middle East Studies. 12: 95—98. doi:10.1080/00263207608700307.
- (англ.) Lewis, Bernard (1965). The Middle East and the West. с. 9.
- (англ.) Fromkin, David (1989). A Peace to end all Peace. с. 224. ISBN .
- (англ.) Melman, Billie. The Cambridge Companion to Travel Writing: 6 The Middle East / Arabia [ 25 липня 2011 у Wayback Machine.], Cambridge Collections Online. Retrieved January 8, 2006.
- (англ.) Palmer, Michael A. Guardians of the Persian Gulf: A History of America's Expanding Role in the Persian Gulf, 1833—1992. New York: The Free Press, 1992. p. 12-13.
- (англ.) Laciner, Dr. Sedat. «Is There a Place Called ‘the Middle East’? [ 6 жовтня 2015 у Wayback Machine.]», The Journal of Turkish Weekly", June 2, 2006. Retrieved January 10, 2007.
- Sumer and the Sumerians, by Harriet E. W. Crawford, p 69
- Sumer and the Sumerians, by Harriet E. W. Crawford, p 75
- Amorite[недоступне посилання з 01.10.2016] Encyclopædia Britannica
- James P. Mallory, «Kuro-Araxes Culture», Encyclopedia of Indo-European Culture, Fitzroy Dearborn, 1997.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 17 липня 2011. Процитовано 14 травня 2017.
- Зручна шкала народів моря у ієрогліфах, транслітерації та англійською наведена у дисертації Woodhuizen, 2006, який розробив її з праць Кітчена, що там цитуються.
- Як зазначено у Gardiner V.1 p.196, інші тексти мають
ḫȝty.w „іноземні народи“; обидва терміни можуть стосуватися концепції просто „іноземців“. Zangger у зовнішньому посиланні нижче висловлює поширену думку, що „народи моря“ так не перекладаються та інші вирази, а є академічною новацією. Дисертація Woudhuizen та праця Морріса ідентифікували Гаспара Масперо як першого, хто використав термін „peuples de la mer“ у 1881 р. - Gardiner V.1 p.196.
- Manassa p.55.
- Строка 52. Напис показано у p.55, табличка 12.
- Декілька статей у Oren.
- (1995). The End of the Bronze Age: Changes in Warfare and the Catastrophe CA 1200 B.C. United States: Princeton University Press. с. 264. ISBN .
- Див. A. Stoia та інші есе у M.L. Stig Sørensen and R. Thomas, eds., The Bronze Age—Iron Age Transition in Europe (Oxford) 1989, та T.H. Wertime and J.D. Muhly, The Coming of the Age of Iron (New Haven) 1980.
- . Архів оригіналу за 14 листопада 2016. Процитовано 14 травня 2017.
- Tadmor, H. (1994). The Inscriptions of Tiglath-Pileser III, King of Assyria.pp.29
- (1992). Assyria and Syria: Synonyms. PhD., Harvard University. .
And the ancient Assyrian empire, was the first real, empire in history. What do I mean, it had many different peoples included in the empire, all speaking Aramaic, and becoming what may be called, "Assyrian citizens." That was the first time in history, that we have this. For example, Elamite musicians, were brought to Nineveh, and they were 'made Assyrians' which means, that Assyria, was more than a small country, it was the empire, the whole Fertile Crescent.
- Hawkins, John David; 1982a. «Neo-Hittite States in Syria and Anatolia» in Cambridge Ancient History (2nd ed.) 3.1: 372—441. Also: Hawkins, John David; 1995. «The Political Geography of North Syria and South-East Anatolia in the Neo-Assyrian Period» in Neo-Assyrian Geography, Mario Liverani (ed.), Università di Roma «La Sapienza», Dipartimento di Scienze storiche, archeologiche e anthropologiche dell'Antichità, Quaderni di Geografia Storica 5: Roma: Sargon srl, 87-101.
- Urartu article, Columbia Electronic Encyclopedia, 2007
- Lamberg-Karlovsky, C. C. and Jeremy A. Sabloff (1979). Ancient Civilizations: The Near East and Mesoamerica. Benjamin/Cummings Publishing. с. 4.
Подальше читання
- Fletcher, Banister; Cruickshank, Dan, Sir Banister Fletcher's a History of Architecture, Architectural Press, 20th edition, 1996 (first published 1896). . Cf. Part One, Chapter 4.
- William W. Hallo & William Kelly Simpson, The Ancient Near East: A History, Holt Rinehart and Winston Publishers, 2nd edition, 1997. .
- Jack Sasson, The Civilizations of the Ancient Near East, New York, 1995
- Marc Van de Mieroop, History of the Ancient Near East: Ca. 3000-323 B.C., Blackwell Publishers, 2nd edition, 2006 (first published 2003). .
- Pittman, Holly (1984). Art of the Bronze Age: southeastern Iran, western Central Asia, and the Indus Valley. New York: The Metropolitan Museum of Art. ISBN .
Посилання
- Ancient Near East.net — портал археології, стародавньої історії та культури Близького Сходу та Єгипту
- У галереї міститься відома колекція артефактів стародавнього Близького Сходу, а також записів, щоденників та фотографій розкопок міст Самарра (Ірак), Парса та Пасаргади (Іран)
- Ancient Near East.org— база даних стародавнього Близького Сходу від доісторичнних часів до знищення Єрусалиму римлянами
- — вікі досліджень та документації стародавнього Близького Сходу та Єгипту
- ETANA — сайт консорціуму університетів
- Resources on Biblical Archaeology
- Фотографії Стародавнього Близького Сходу проф. Скотта Ноегеля з Університету Вашингтона
- Галерея археологічних зображень Стародавнього Близького Сходу
- Біоархеологія Близького Сходу
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Starodavnij Blizkij Shid buv domivkoyu rannih civilizacij na teritoriyi yaka priblizno vidpovidaye suchasnomu Blizkomu i Serednomu Shodu Mezhirichchya suchasnij Irak pivdenno shidna Turechchina pivdenno zahidnij Iran pivnichnij shid Siriyi i Kuvejt starodavnij Yegipet starodavnij Iran Elam Midiya Parfiya i Persiya Anatoliya Mala Aziya i Virmenske nagir ya turecka Shidna Anatoliya Virmeniya pivnichnij zahid Iranu pivdenna Gruziya i zahidnij Azerbajdzhan Levant suchasna Siriya Livan Palestina Izrayil i Jordaniya Kipr i Aravijskij pivostriv Starodavnij Blizkij Shid U mezhah prirodno geografichnogo ob yektaBlizkij Shid Poperednikd Nastupnikd Doslidzhuyetsya vd Starodavnij Blizkij Shid u Vikishovishi Starodavnij Blizkij Shid Regioni ta derzhavi Rodyuchij Pivmisyac Mezhirichchya Akkad Assiriya Vaviloniya Novoassirijske carstvo Novovavilonske carstvo Shumer Yegipet Starodavnij Yegipet Persiya Imperiya Ahemenidiv Elam Midiya Anatoliya Hetti Huriti Urartu Levant Davnij Izrayil Finikiya Arheologichni periodi Hronologiya Bronzova doba Katastrofa bronzovoyi dobi Zalizna doba Movi Akkadska Aramejska Assirologiya Klinopis Elamska Biblijnij ivrit Hettska Hurritska Finikijska Shumerska Urartska Literatura Vavilonska literatura Shumerska literatura Mifologiya Vavilonska mifologiya Hettska mifologiya Mifologiya Starodavnogo Yegiptu Inshi temi Koliska civilizaciyi Vavilonska astronomiya Vavilonska matematika Cej shablon pereglyanutiobgovoritiredaguvati Starodavnij Blizkij Shid vivchayetsya disciplinami blizkoshidnoyi arheologiyi ta starodavnoyi istoriyi Istoriya Starodavnogo Shodu pochinayetsya z pidjomu Shumeru v 4 tisyacholitti do n e a data jogo zakinchennya zminyuyetsya period ohoplyuye vid epohi bronzi ta zaliznoyi dobi v comu regioni do zavoyuvannya Ahemenidskoyu derzhavoyu v 6 stolitti do n e abo Aleksandrom Makedonskim v 4 stolitti do n e Starodavnij Blizkij Shid ye odniyeyu z kolisok civilizaciyi Same tut vpershe pochalo praktikuvatis intensivne cilorichne silske gospodarstvo sho prizvelo do viniknennya pershih shilnih miskih poselen i rozvitku bagatoh znajomih institutiv civilizaciyi takih yak socialna stratifikaciya centralizovana vlada i imperiyi organizovana religiya ta organizovana vijna Tut takozh bulo stvoreno pershu pisemnist i zvid zakoniv ranni dosyagnennya yaki zaklali osnovi astronomiyi i matematiki i vinajdeno koleso Protyagom cogo periodu derzhavi stavali vse bilshimi azh do momentu koli region pochali kontrolyuvati militaristski imperiyi yaki zavoyuvali cilij ryad riznih kultur Koncepciya Blizkogo ShoduDokladnishe Blizkij Shid Oglyadova karta starodavnogo Blizkogo Shodu Fraza starodavnij Blizkij Shid vikoristovuye rozpodil 19 go stolittya mizh Blizkim Shodom i Dalekim Shodom yak regioniv svitu sho mali interes dlya Britanskoyi imperiyi Viriznyati yih pochali pid chas Krimskoyi vijni Ostannim znachnim rozpodilom Shodi suto mizh cimi dvoma ponyattyami bula techiya v diplomatiyi naprikinci 19 go stolittya z Gamidijskoyu rizneyu virmen i assirijciv v Osmanskij imperiyi 1894 1896 rr i yapono cinskoyu vijnoyu 1894 1895 rr Ci dva teatri podij buli opisani derzhavnimi diyachami ta radnikami Britanskoyi imperiyi yak Blizkij Shid i Dalekij Shid Nezabarom pislya z nih bulo vidileno Serednij Shid i cej rozpodil na tri chastini stav perevazhati v 20 stolitti i trivaye u nash chas V cej chas Britanska i Rosijska imperiyi zmagalisya za vpliv u Centralnij Aziyi supernictvo yake stalo znane yak Velika gra Mehen poyasniv ne tilki strategichne znachennya regionu ale i zokrema jogo centru v Perskij zatoci Vin nazvav teritoriyi sho otochuyut Persku zatoku Serednim Shodom i skazav sho pislya Sueckogo kanalu ce bulo najvazhlivishoyu dlya Velikoyi Britaniyi teritoriyeyu dlya kontrolyu shob strimuvati rosiyan vid prosuvannya do Britanskoyi Indiyi Oskilki pid Blizkim Shodom rozumilis zemli Osmanskoyi imperiyi priblizno v yiyi maksimalnomu stupeni pislya padinnya ciyeyi imperiyi vikoristannya terminu Blizkij Shid v anglomovnij diplomatiyi znachno skorotilos na korist Serednogo Shodu Mizh tim termin starodavnij Blizkij Shid stav bilsh okreslenim Osmanske panuvannya na Blizkomu Shodi prostyagalos vid Vidnya na pivnochi do vershini Aravijskogo pivostrova na pivdni vid Yegiptu na zahodi do kordoniv Iraku na shodi U 19 mu stolitti arheologi dodali Iran do yih viznachennya yakij nikoli ne buv pid Osmanami ale vidkinuli vsyu Yevropu i yak pravilo Yegipet yaki buli v imperiyi PeriodizaciyaPeriodizaciya starodavnogo Blizkogo Shodu ce sproba klasifikuvati abo podiliti chas na okremi imenovani bloki abo epohi Blizkogo Shodu Rezultatom ye opisova abstrakciya yaka zabezpechuye zruchne rozuminnya periodiv rozvitku Blizkogo Shodu z vidnosno stabilnimi harakteristikami Midna doba Eneolit 4500 3300 do n e Rannij eneolit 4500 4000 do n e Period Ubayid u Mezhirichchi Piznij eneolit 4000 3300 do n e shumerska kultura Uruk v Mezhirichchi Gerzejska kultura Protodinastichnij Yegipet Proto Elam Bronzova doba 3300 1200 do n e 3300 2000 do n e Rannya bronzova doba I 3300 3000 do n e Vid protodinastichnogo do rannogo dinastichnogo periodu Yegiptu poselennya finikijciv Rannya bronza II 3000 2700 do n e Rannij dinastichnij period Shumeru Rannya bronza III 2700 2200 do n e Starodavnye carstvo Starodavnij Yegipet Akkadska imperiya rannya Assiriya starij elamskij period shumero akkadski derzhavi Rannya bronza IV 2200 2100 do n e Pershij perehidnij period Starodavnij Yegipet 2000 1550 BC Serednya bronza I 2100 2000 do n e Tretya dinastiya Uru Serednya bronza II A 2000 1750 do n e Minojska civilizaciya rannya Vaviloniya Serednye carstvo Starodavnij Yegipet Serednya bronza II B 1750 1650 do n e Drugij perehidnij period Starodavnij Yegipet Serednya bronza II C 1650 1550 do n e Hettske Stare carstvo Minojske viverzhennya Piznya bronza 1550 1200 BC Piznya bronza I 1550 1400 do n e Hettske Serednye carstvo Hayasa Azzi Serednij elamskij period Nove carstvo Starodavnij Yegipet Piznya bronza II A 1400 1300 do n e Hettske Nove carstvo Mitanni Hayasa Azzi Ugarit Mikenska civilizaciya Piznya bronza II B 1300 1200 do n e Serednya Assirijska imperiya pochatok rozkvitu finikijciv Zalizna doba 1200 539 BC Zalizna doba I 1200 1000 BC Zalizna doba I A 1200 1150 do n e Troya VII viverzhennya Gekla 3 Katastrofa bronzovoyi dobi Narodi morya Zalizna doba I B 1150 1000 do n e Novohettski derzhavi Novoelamskij period Aramejski derzhavi Zalizna doba II 1000 539 BC Zalizna doba II A 1000 900 do n e Temni stolittya u Greciyi tradicijna data Izrayilskogo carstva Zalizna doba II B 900 700 do n e Izrayilske carstvo Urartu Virmeniya Frigiya Novoassirijska imperiya Carstvo Yudi pershe poselennya Karfagenu Zalizna doba II C 700 539 do n e Novovavilonske carstvo Midiya padinnya Novoassirijskoyi imperiyi Arhayichna Greciya Ahamenidska Finikiya pidjom PersiyiIstoriyaPeredistoriya Paleolit Epipaleolit i mezolit Kebaranska kultura Natufijska kultura Dokeramichnij neolit A Dokeramichnij neolit B Dokeramichnij neolit S Keramichnij neolit Eneolit Rannya Mesopotamiya Period Uruk pribl 4000 do 3100 r do n e isnuvav vid protoistorichnogo eneolitu do rannoyi bronzovoyi dobi v istoriyi Mesopotamiyi pislya periodu Ubayid Nazvanij na chest shumerskogo mista Uruk cej period pobachiv poyavu miskogo zhittya v Mesopotamiyi Za nim pishla Shumerska civilizaciya V kinci periodu Uruk 34 32 st do n e vidbuvalasya postupova poyava klinopisnogo pisma i vin vidpovidaye rannij bronzovij dobi Bronzova doba Dokladnishe Korotka hronologiya Rannya bronzova doba Shumer i Akkad Shumer roztashovanij v Pivdennij Mesopotamiyi ye najbilsh rannoyu z vidomih civilizacij u sviti Vin isnuvav z pershogo poselennya Eridu v period Ubayid kinec 6 go tisyacholittya do n e protyagom periodu Uruk 4 tis do n e i dinastichnih periodiv 3 tisyacholittya do n e ta do poyavi Assiriyi j Vavilonu naprikinci 3 go tisyacholittya do n e i na pochatku 2 go tisyacholittya do n e vidpovidno Akkadska Imperiya zasnovana Sargonom Velikim isnuvala u 24 21 mu stolitti do n e i bagatma vvazhayetsya pershoyu v sviti imperiyeyu Akkadci v kincevomu rahunku rozkololisya na Assiriyu ta Vaviloniyu Elam Starodavnij Elam znahodivsya na shid vid Shumera i Akkadu na krajnomu zahodi i pivdennomu zahodi suchasnogo Iranu prostyagnuvshis vid nizovini Huzestan i ostanu Ilam U Staromu Elamskomu periodi bl 3200 r do n e vin skladavsya z knyazivstv na Iranskomu nagir yi z centrom v Anshani a z seredini 2 go tisyacholittya do n e vin centruvavsya dovkola Suzi v nizovini Huzestan Elam buv poglinenij Assirijskoyu imperiyeyu v 9 7 mu stolittyah do n e odnak civilizaciya perezhila azh do 539 r do n e koli vin buv ostatochno zahoplenij iranskimi persami Protoelamska civilizaciya isnuvala vid bl 3200 do n e do 2700 r do n e koli Suzi piznishe stolicya elamitiv pochala zaznavati vplivu kultur Iranskogo nagir ya V arheologichnomu plani ce vidpovidaye piznomu periodu Banesh Cya civilizaciya viznayetsya najstarishoyu v Irani i perevazhno suchasnoyu svoyemu susidu Shumerskij civilizaciyi Protoelamske pismo sistema pisma rannoyi bronzovoyi dobi yaka nedovgo vikoristovuvalas dlya starodavnoyi elamskoyi movi yaka bula izolovanoyu do vvedennya elamskogo klinopisu Amoreyi Amoreyi buli kochovim semitskim narodom yaki zajmali teritoriyu na zahid vid Yevfratu z drugoyi polovini 3 go tisyacholittya do nashoyi eri U najbilsh rannih shumerskih pam yatkah pochinayuchi priblizno z 2400 r do n e zemlya amoreyiv zemlya Mar tu pov yazana z zahodom v tomu chisli Siriyeyu i Hanaanom hocha yih prabatkivshinoyu mogla buti Araviya V kincevomu pidsumku voni oselilisya v Mesopotamiyi i pravili Isinom Larsoyu i piznishe Vavilonom Serednya bronzova doba Assiriya perezhivshi korotkij period Mitannijskogo panuvannya stala velikoyu derzhavoyu vid pochatku panuvannya Ashshur uballita I v 1365 r do n e do smerti Tukulti apal Esharra I v 1076 roci do nashoyi eri Protyagom cogo periodu Assiriya konkuruvala z Yegiptom i panuvala nad znachnoyu chastinoyu Blizkogo Shodu Vaviloniya zasnovana yak derzhava amorejskih plemen protyagom 435 rokiv perebuvala pid vladoyu Kasitiv V cej period narod stagnuvav i Vaviloniya chasto opinyalasya pid assirijskim abo elamskim panuvannyam Hanaan Ugarit Kadesh Megiddo Izrayilske carstvo Hetska imperiya bula zasnovana cherez deyakij chas pislya 2000 roku do n e i isnuvala yak velika derzhava dominuyuchi v Malij Aziyi i Levanti do 1200 r do n e koli vona spochatku bula zahoplena frigijcyami a potim privlasnena Assiriyeyu Piznya bronzova doba Huriti zhili v pivnichnij Mesopotamiyi i teritoriyi na shid i zahid vid neyi pochinayuchi priblizno z 2500 roku do nashoyi eri Voni jmovirno mali prabatkivshinu na Kavkazi i prijshli z pivnochi ale ce ne tochno Yihnya vidoma domivka bula zoseredzhena na Subartu v dolini richki Habur i piznishe voni zarekomenduvali sebe yak praviteli malenkih korolivstv v Pivnichnij Mesopotamiyi i Siriyi Najbilshim i najbilsh vplivovim huritskim carstvom bulo Mitanni Huriti vidigrali pomitnu rol v istoriyi hetiv Ishuva Ishuwa Isuwa bulo starodavnim carstvom v Anatoliyi V klasichnij period zemlya bula chastinoyu Virmeniyi Ishuva bulo odnim z misc de silske gospodarstvo pochalosya na duzhe rannij stadiyi neolitu Miski centri vinikli u verhiv yah dolini richki Yevfratu blizko 3500 roku do nashoyi eri Pershi derzhavi zapochatkuvalisya v tretomu tisyacholitti do nashoyi eri Nazva Ishuva ne vidoma do pisemnogo periodu drugogo tisyacholittya do nashoyi eri Znajdeno duzhe malo pisemnih dzherel z Ishuvi i osnovnij material pro nogo pohodit z hettkih tekstiv carstvo yakih lezhalo na zahid vid Ishuva Heti buli nenadijnim susidom hettskij car Hattusili I bl 1600 do n e za perekazami napraviv svoyu armiyu cherez Yevfrat i zrujnuvav tam mista Ce dobre uzgodzhuyetsya z sharami obpalenih ruyin viyavlenimi arheologami na teritoriyi mist Ishuva priblizno togo zh datuvannya Pislya padinnya Hetskoyi imperiyi na pochatku 12 stolittya do n e u Ishuva z yavilasya nova derzhava Misto Malatya stalo centrom odnogo z tak zvanih novohetskih carstv Ruh kochovih narodiv mig poslabiti carstvo Malatya do ostatochnogo assirijskogo vtorgnennya Zanepad naselenih punktiv i kulturi v Ishuvi vid 7 go stolittya do n e do Rimskogo periodu buv jmovirno viklikanij cim pereselennyam narodiv Na cij teritoriyi piznishe poselilisya virmeni oskilki voni buli vihidci z Virmenskogo nagir ya i rodichami kolishnih meshkanciv Ishuva Kizzuvatna ce nazva starodavnogo carstva drugogo tisyacholittya do nashoyi eri Vono bulo roztashovane u gorah pivdenno shidnoyi Anatoliyi nedaleko vid zatoki Iskenderun v suchasnij Turechchini Vono ohoplyuvalo Tavrski gori ta richku Dzhejhan Centrom carstva bulo misto Kummanni roztashovane v gorah V bilsh piznyu epohu toj zhe region buv znanij yak Kilikiya Luvijska ce vimerla mova anatolijskoyi gilki indoyevropejskoyi movnoyi sim yi Nosiyi ciyeyi movi postupovo poshirilis Anatoliyeyu i stali odnim z chinnikiv sho zumovili padinnya pislya bl 1180 do n e Hetskoyi Imperiyi de vona vzhe bula shiroko poshirena Luvijskoyu movoyu rozmovlyali v novohettskih derzhavah Siriyi takih yak Melid i Karkemish a takozh v carstvi Tabala centralnoyi Anatoliyi yake procvitalo priblizno 900 roku do nashoyi eri Luvijska mova zbereglasya u dvoh formah nazvanimi za sistemami pisma vikoristovuvanimi dlya yiyi predstavlennya klinopisna luvijska ta iyeroglifichna luvijska Mari bulo drevnim mistom shumeriv i amoritiv roztashovanim za 11 kilometriv na pivnichnij zahid vid suchasnogo mista Abu Kamal na zahidnomu berezi Yevfratu priblizno za 120 km na pivdennij shid vid Dejr ez Zor Siriya Vono yak vvazhayut bulo zaselene pochinayuchi z 5 tisyacholittya do n e hocha procvitalo vid 2900 do n e do 1759 r do n e koli bulo rozgrabovane Hammurapi Mitanni bulo huritskim carstvom v Pivnichnij Mesopotamiyi vid bl 1500 r do n e i na piku svoyeyi mogutnosti u 14 mu stolitti do n e ohoplyuvalo te sho sogodni ye pivdennim shodom Turechchini pivnichnoyu Siriyeyu i pivnichnim Irakom priblizno vidpovidaye Kurdistanom z centrom dovkola stolici Vashukanni chiye tochne misce she ne viznacheno arheologami Vvazhayetsya sho ce carstvo bulo feodalnoyu derzhavoyu yakoyu upravlyala vijskova shlyahta indo arijskogo pohodzhennya sho vtorglisya v region Levantu kolis protyagom 17 go stolittya do n e yih vpliv vidimij v movnij superstrati v mitannijskih zapisah Poshirennya v Siriyu osoblivogo tipu keramiki yakij asociyut z kuro arakskoyu kulturoyu pov yazuyut z cim peremishennyam hocha jogo datuvannya desho zarano Yamhad buv drevnim amorejskim carstvom v yakomu oselilosya suttyeve hurritske naselennya i yih kultura vplinula na cyu teritoriyu Carstvo bulo mogutnim v seredini bronzovoyi dobi bl 1800 1600 rr do nashoyi eri Jogo najbilshim supernikom bulo Katna dali na pivden Yamhad buv ostatochno zrujnovanij hettami v 16 stolitti do nashoyi eri Arameyi buli semitski zahidno semitska movna grupa napivkochovi skotari yaki zhili u verhnij Mesopotamiyi i Siriyi Arameyi nikoli ne mali yedinoyi imperiyi voni buli rozdileni na nezalezhni carstva po vsomu Blizkomu Shodu Ale same arameyam vdalosya poshiriti svoyu movu i kulturu vsomu Blizkomu Shodu i za jogo mezhami chomu spriyalo chastkovo masove pereselennya pid vplivom imperij yaki zminyuvali odna odnu vklyuchayuchi assirijciv i vavilonyan Vcheni navit vikoristovuvali termin arameyizaciya dlya assiro vavilonskih narodiv mov i kultur yaki stali aramejskomovnimi Narodi morya ce termin vikoristovuvanij dlya konfederaciyi morskih napadnikiv drugogo tisyacholittya do n e yaki priplivli do shidnogo uzberezhzhya Seredzemnogo morya viklikali politichni zavorushennya i sprobuvali pidkoriti yegipetsku teritoriyu v kinci XIX yi dinastiyi i osoblivo v rik 8 Ramsesa III z XX yi dinastiyi Yegipetskij faraon Merneptah chitko nazivaye yih terminom inozemni krayini abo narodi morya na jogo Velikomu karnakskomu napisi Hocha deyaki vcheni vvazhayut sho voni vtorglisya na Kipr do Hatti i v Levant cya gipoteza ye spirnoyu Katastrofa bronzovoyi dobi Kolaps abo katastrofa bronzovoyi dobi nazva periodu dana timi istorikami yaki bachat perehid vid piznoyi bronzovoyi dobi do rannoyi zaliznoyi dobi yak nasilnickij raptovij i rujnivnij dlya kultur sho bulo virazhene rozpadom palacovih ekonomik Egejskogo morya i Anatoliyi yaki buli zamineni pislya perervi izolovanimi silskimi kulturami Temnih vikiv starodavnogo Blizkogo Shodu Katastrofa bronzovoyi dobi mozhe rozglyadatisya v konteksti tehnologichnoyi istoriyi yaka pobachila povilne porivnyano bezperervne poshirennya v regioni tehnologiyi roboti z zalizom pochinayuchi z rannoyi obrobki zaliza na teritoriyi suchasnoyi Rumuniyi v 13 mu i 12 mu stolittyah do n e Kulturnij rozpad Mikenskih carstv hettskogo carstva v Anatoliyi ta Siriyi i yegipetskogo carstva v Siriyi ta Izrayili z rozrizannyam na viddalenih torgovih kontaktiv i raptove padinnya gramotnosti stalis mizh 1206 i 1150 rr do nashoyi eri Na pershomu etapi cogo periodu majzhe kozhne misto mizh Troyeyu i Gazoyu bulo zhorstoko znishene i chasto zalishilos nezajnyatim pislya togo napriklad Hattusas Mikeni Ugarit Postupovij kinec Temnih stolit znamenuvav pidjom osedlih Novosettskogo ta Aramejskogo carstv seredini 10 go stolittya do n e i rozkvit Novoassirijskoyi imperiyi Zalizna doba Protyagom rannoyi zaliznoyi dobi vid 911 do n e vinikla Novoassirijska imperiya yaka borolas z Vaviloniyeyu ta inshimi menshimi derzhavami za panuvannya v regioni hocha do reform Tiglatpalasara III v 8 mu stolitti do n e vona ne stala potuzhnoyu i velikoyu imperiyeyu U centri Assirijskogo periodu piznoyi bronzi Assiriya bula carstvom pivnichnoyi Mesopotamiyi suchasnij pivnichnij Irak zmagayuchis za dominuvannya z jogo supernikom u pivdennij Mesopotamiyi Vaviloniyeyu U 1365 1076 rr do n e vona bula velikoyi imperskoyi vladoyu zmagayuchis z Yegiptom i Hettskoyu imperiyeyu Pochinayuchi z kampaniyi Adadnerari II vona stala velicheznoyu imperiyeyu povalivshi XV tu dinastiyu Yegiptu i zavoyuvavshi Yegipet Serednij Shid i veliki smugi Maloyi Aziyi starodavnogo Iranu Kavkazu i shidnogo Seredzemnomor ya Deyaki vcheni taki yak Richard Nelson Fraj vvazhayut Novoassirijsku imperiyu pershoyu spravzhnoyu imperiyeyu v lyudskij istoriyi U cej period aramejska mova bula ogoloshena oficijnoyu movoyu imperiyi poryad z akkadskoyu Derzhav novohettskih carstv buli luvijsko aramejsko i finikijsko movnimi politichnimi utvorennyami pivnichnoyi Siriyi i pivdennoyi Anatoliyi chasiv Zaliznoyi dobi yakij vinikli pislya rozpadu Hettskoyi imperiyi blizko 1180 r do n e ta isnuvali priblizno do 700 roku do nashoyi eri Termin novohettski inodi obmezhuyut luvijskomovnimi carstvami takimi yak Melid Malatya i Karkemish hocha v bilsh shirokomu sensi bilsh shirokij kulturnij termin Siro Hettskij zaraz zastosovuyetsya do vsih utvoren yaki vinikli v pivdenno centralnij Anatoliyi pislya rozpadu Hatti takih yak Tabala i Kue a takozh utvoren pivnichnoyi ta priberezhnoyi Siriyi Urartu starodavnye carstvo u Virmeniyi i pivnichnij Mesopotamiyi yake isnuvalo vid bl 860 r do n e do 585 r do n e Carstvo Urartu znahodilos na girskomu plato mizh Maloyu Aziyeyu Iranskim nagir yam Mezhirichchyam i Kavkazkimi gorami piznishe vidomomu yak Virmenske nagir ya i koncentruvalos dovkola ozera Van nini shidna Turechchina Nazva vidpovidaye biblijnomu Araratu Termin Novovavilonske carstvo nalezhit do Vaviloniyi pid vladoyu 11 yi Haldejskoyi dinastiyi vid povstannya Nabopalasara u 623 r do n e do vtorgnennya Kira Velikogo v 539 r do n e hocha ostannij pravitel Vaviloniyi Nabonid naspravdi buv assirijskogo mista Harran i ne buv Haldeyem u tomu chisli caryuvannya Navuhodonosora II Protyagom stolit assirijskogo panuvannya Vavilon koristuvalisya osoblivim stanovishem i buntuvav za najmenshoyi oznaki togo sho ce ne tak Odnak assirijcyam zavzhdi vdavalosya vidnoviti vavilonsku loyalnist chi to shlyahom nadannya pidvishenih pravami chi to vijskom Ce zminilosya zi smertyu ostannogo silnogo assirijskogo pravitelya Ashshurbanipala v 627 roci do n e i Vavilon zbuntuvavsya pid vladoyu haldeya Nabopalasara U soyuzi z midijcyami i skifami Nineviya bula zvilnena u 612 r a Haran v 608 r do n e i tron imperiyi buv znovu perenesenij do Vavilona Vnaslidok cogo midijci kontrolyuvali bilshu chastinu starodavnogo Blizkogo Shodu z yih bazi v Ekbatani suchasnij Hamadan Iran peredusim Turechchinu Iran Irak ta Pivdennij Kavkaz Pislya padinnya Midiyi Imperiya Ahemenidiv stala pershoyu z perskih imperij yaka pravila bilshistyu Blizkogo Shodu i daleko za jogo mezhami i drugoyu velikoyu iranskoyu imperiyeyu pislya Midijskoyi imperiyi Na piku svoyeyi mogutnosti ohoplyuyuchi blizko 7 5 mln kvadratnih kilometriv Imperiya Ahemenidiv bula teritorialno najbilshoyu imperiyeyu Antichnosti i pershoyu svitovoyu imperiyeyu Vona ohopila tri kontinenti Yevropu Aziyu Afriku v tomu chisli poryad zi svoyeyu osnovnoyu chastinoyu v suchasnomu Irani roztashovuvalas na teritoriyi suchasnih Iraku na Kavkazi Virmeniya Gruziya Azerbajdzhan Dagestan Abhaziya u Malij Aziyi Turechchina Frakiyi Bolgariyi Greciyi bagatoh chornomorskih priberezhnih rajonah na pivnochi Saudivskoyi Araviyi Jordaniyi Izrayilyu Livanu Siriyi Afganistanu Centralnoyi Aziyi chastini Pakistanu i vsih znachnih naselenih punktiv Starodavnogo Yegiptu i azh do Liviyi na zahodi U zahidnij istoriyi vona vidznachayetsya yak vorog greckih mist derzhav u greko perskih vijnah za vizvolennya izrayiltyan z Vavilonskogo polonu i za prijnyattya aramejskoyi yak oficijnoyi movi imperiyi ReligiyiNa starodavni civilizaciyi Blizkogo Shodu gliboko vplivali yih duhovni viruvannya yaki yak pravilo ne rozriznyali mizh nebom i zemleyu Voni virili sho bozhestvenna diya vplivaye na usi zemni spravi a takozh virili u vorozhinnya zdatnist peredbachati majbutnye Znamennya tak samo chasto zapisuvalis u Starodavnomu Yegipti i Mesopotamiyi yak i zapisi velikih podij Div takozhDavnya istoriyaPrimitkiDaily Life In Ancient Mesopotamia Procitovano 28 lyutogo 2015 Armenian Highland Procitovano 28 lyutogo 2015 angl Koppes C R 1976 Captain Mahan General Gordon and the origin of the term Middle East Middle East Studies 12 95 98 doi 10 1080 00263207608700307 angl Lewis Bernard 1965 The Middle East and the West s 9 angl Fromkin David 1989 A Peace to end all Peace s 224 ISBN 0805008578 angl Melman Billie The Cambridge Companion to Travel Writing 6 The Middle East Arabia 25 lipnya 2011 u Wayback Machine Cambridge Collections Online Retrieved January 8 2006 angl Palmer Michael A Guardians of the Persian Gulf A History of America s Expanding Role in the Persian Gulf 1833 1992 New York The Free Press 1992 ISBN 0 02 923843 9 p 12 13 angl Laciner Dr Sedat Is There a Place Called the Middle East 6 zhovtnya 2015 u Wayback Machine The Journal of Turkish Weekly June 2 2006 Retrieved January 10 2007 Sumer and the Sumerians by Harriet E W Crawford p 69 Sumer and the Sumerians by Harriet E W Crawford p 75 Amorite nedostupne posilannya z 01 10 2016 Encyclopaedia Britannica James P Mallory Kuro Araxes Culture Encyclopedia of Indo European Culture Fitzroy Dearborn 1997 PDF Arhiv originalu PDF za 17 lipnya 2011 Procitovano 14 travnya 2017 Zruchna shkala narodiv morya u iyeroglifah transliteraciyi ta anglijskoyu navedena u disertaciyi Woodhuizen 2006 yakij rozrobiv yiyi z prac Kitchena sho tam cituyutsya Yak zaznacheno u Gardiner V 1 p 196 inshi teksti mayut ḫȝty w inozemni narodi obidva termini mozhut stosuvatisya koncepciyi prosto inozemciv Zangger u zovnishnomu posilanni nizhche vislovlyuye poshirenu dumku sho narodi morya tak ne perekladayutsya ta inshi virazi a ye akademichnoyu novaciyeyu Disertaciya Woudhuizen ta pracya Morrisa identifikuvali Gaspara Maspero yak pershogo hto vikoristav termin peuples de la mer u 1881 r Gardiner V 1 p 196 Manassa p 55 Stroka 52 Napis pokazano u p 55 tablichka 12 Dekilka statej u Oren 1995 The End of the Bronze Age Changes in Warfare and the Catastrophe CA 1200 B C United States Princeton University Press s 264 ISBN 978 0 691 02591 9 Div A Stoia ta inshi ese u M L Stig Sorensen and R Thomas eds The Bronze Age Iron Age Transition in Europe Oxford 1989 ta T H Wertime and J D Muhly The Coming of the Age of Iron New Haven 1980 Arhiv originalu za 14 listopada 2016 Procitovano 14 travnya 2017 Tadmor H 1994 The Inscriptions of Tiglath Pileser III King of Assyria pp 29 1992 Assyria and Syria Synonyms PhD Harvard University And the ancient Assyrian empire was the first real empire in history What do I mean it had many different peoples included in the empire all speaking Aramaic and becoming what may be called Assyrian citizens That was the first time in history that we have this For example Elamite musicians were brought to Nineveh and they were made Assyrians which means that Assyria was more than a small country it was the empire the whole Fertile Crescent Hawkins John David 1982a Neo Hittite States in Syria and Anatolia in Cambridge Ancient History 2nd ed 3 1 372 441 Also Hawkins John David 1995 The Political Geography of North Syria and South East Anatolia in the Neo Assyrian Period in Neo Assyrian Geography Mario Liverani ed Universita di Roma La Sapienza Dipartimento di Scienze storiche archeologiche e anthropologiche dell Antichita Quaderni di Geografia Storica 5 Roma Sargon srl 87 101 Urartu article Columbia Electronic Encyclopedia 2007 Lamberg Karlovsky C C and Jeremy A Sabloff 1979 Ancient Civilizations The Near East and Mesoamerica Benjamin Cummings Publishing s 4 Podalshe chitannyaFletcher Banister Cruickshank Dan Sir Banister Fletcher s a History of Architecture Architectural Press 20th edition 1996 first published 1896 ISBN 0 7506 2267 9 Cf Part One Chapter 4 William W Hallo amp William Kelly Simpson The Ancient Near East A History Holt Rinehart and Winston Publishers 2nd edition 1997 ISBN 0 15 503819 2 Jack Sasson The Civilizations of the Ancient Near East New York 1995 Marc Van de Mieroop History of the Ancient Near East Ca 3000 323 B C Blackwell Publishers 2nd edition 2006 first published 2003 ISBN 1 4051 4911 6 Pittman Holly 1984 Art of the Bronze Age southeastern Iran western Central Asia and the Indus Valley New York The Metropolitan Museum of Art ISBN 9780870993657 PosilannyaAncient Near East net portal arheologiyi starodavnoyi istoriyi ta kulturi Blizkogo Shodu ta Yegiptu U galereyi mistitsya vidoma kolekciya artefaktiv starodavnogo Blizkogo Shodu a takozh zapisiv shodennikiv ta fotografij rozkopok mist Samarra Irak Parsa ta Pasargadi Iran Ancient Near East org baza danih starodavnogo Blizkogo Shodu vid doistorichnnih chasiv do znishennya Yerusalimu rimlyanami viki doslidzhen ta dokumentaciyi starodavnogo Blizkogo Shodu ta Yegiptu ETANA sajt konsorciumu universitetiv Resources on Biblical Archaeology Fotografiyi Starodavnogo Blizkogo Shodu prof Skotta Noegelya z Universitetu Vashingtona Galereya arheologichnih zobrazhen Starodavnogo Blizkogo Shodu Bioarheologiya Blizkogo Shodu