Вавилонська астрономія - астрономія держави Стародавнього Вавилона. Завдяки тому, що вавилоняни вели астрономічні спостереження століттями, вавилонська астрономія досягла великих успіхів в календарній системі і астрономічних спостереженнях, вавилонські астрономи навіть могли передбачати затемнення.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek00TDBKaFlubHNiMjVwWVc1ZmRHRmliR1YwWDNKbFkyOXlaR2x1WjE5SVlXeHNaWGtsTWpkelgyTnZiV1YwTG1wd1p5OHpNREJ3ZUMxQ1lXSjViRzl1YVdGdVgzUmhZbXhsZEY5eVpXTnZjbVJwYm1kZlNHRnNiR1Y1SlRJM2MxOWpiMjFsZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Передумови і причини розвитку
Вавилонська астрономія була тісно переплетена з астрологією. Безліч спостережень робилося не заради наукових досліджень, а в астрологічних цілях. Також астрономія була необхідна для розвитку календарної системи, яка давала можливість відраховувати час. Крім того, розвиток астрономії заохочував вавилонський цар Хаммурапі.
Ще до розвитку вавилонської астрономії, держави Шумера і Аккада, які передували вавилонській державі, досягли великих успіхів в астрономії. Вавилоняни використовували ці досягнення, як основу своєї власної астрономії.
Обсерваторії
Шумеро-аккадські і вавилонські астрономи, які були також жерцями, спостерігали небо за допомогою спеціальних веж-обсерваторій, які, як правило, були розміщені в зикуратах.
Ці вежі були у всіх шумеро-аккадских і вавилонських містах, про що свідчать знахідки руїн цих веж.
Досягнення
Завдяки багатовіковим спостереженнями, вавилонські астрономи розробили свій власний календар. Вавилоняни ділили день на 12 годин, а годину на 30 хвилин, рік у них складався з 365 днів. Викладки вавилонських астрономів вкрай точні, їх можуть використовувати і сучасні вчені.
Основну увагу вавилонські астрономи приділяли руху зірок і планет. Їх знання в області руху небесних світил були дуже розвинені, точність, з якою вони обчислювали рухи небесних світил, була дуже висока.
Вавилонські астрономи могли пророкувати затемнення і мали уявлення про випередження рівнодення. Свого розквіту вавилонська астрономія досягла в VIII - VI століттях. до н. е. При правлінні царя Навуходоносора вавилонська астрономія досягла нових успіхів, зокрема був виділений зодіак.
Грецька астрономія розвивалася під сильним впливом вавилонської. Давньогрецькі астрономи копіювали у вавилонян записи й обчислення, а також запозичили деякі астрономічні прилади.
Примітки
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vavilonska astronomiya astronomiya derzhavi Starodavnogo Vavilona Zavdyaki tomu sho vavilonyani veli astronomichni sposterezhennya stolittyami vavilonska astronomiya dosyagla velikih uspihiv v kalendarnij sistemi i astronomichnih sposterezhennyah vavilonski astronomi navit mogli peredbachati zatemnennya Vavilonska tablichka na yakij zafiksovano poyavu kometi Galleya 164 r do n e Peredumovi i prichini rozvitkuVavilonska astronomiya bula tisno perepletena z astrologiyeyu Bezlich sposterezhen robilosya ne zaradi naukovih doslidzhen a v astrologichnih cilyah Takozh astronomiya bula neobhidna dlya rozvitku kalendarnoyi sistemi yaka davala mozhlivist vidrahovuvati chas Krim togo rozvitok astronomiyi zaohochuvav vavilonskij car Hammurapi She do rozvitku vavilonskoyi astronomiyi derzhavi Shumera i Akkada yaki pereduvali vavilonskij derzhavi dosyagli velikih uspihiv v astronomiyi Vavilonyani vikoristovuvali ci dosyagnennya yak osnovu svoyeyi vlasnoyi astronomiyi ObservatoriyiShumero akkadski i vavilonski astronomi yaki buli takozh zhercyami sposterigali nebo za dopomogoyu specialnih vezh observatorij yaki yak pravilo buli rozmisheni v zikuratah Ci vezhi buli u vsih shumero akkadskih i vavilonskih mistah pro sho svidchat znahidki ruyin cih vezh DosyagnennyaZavdyaki bagatovikovim sposterezhennyami vavilonski astronomi rozrobili svij vlasnij kalendar Vavilonyani dilili den na 12 godin a godinu na 30 hvilin rik u nih skladavsya z 365 dniv Vikladki vavilonskih astronomiv vkraj tochni yih mozhut vikoristovuvati i suchasni vcheni Osnovnu uvagu vavilonski astronomi pridilyali ruhu zirok i planet Yih znannya v oblasti ruhu nebesnih svitil buli duzhe rozvineni tochnist z yakoyu voni obchislyuvali ruhi nebesnih svitil bula duzhe visoka Vavilonski astronomi mogli prorokuvati zatemnennya i mali uyavlennya pro viperedzhennya rivnodennya Svogo rozkvitu vavilonska astronomiya dosyagla v VIII VI stolittyah do n e Pri pravlinni carya Navuhodonosora vavilonska astronomiya dosyagla novih uspihiv zokrema buv vidilenij zodiak Grecka astronomiya rozvivalasya pid silnim vplivom vavilonskoyi Davnogrecki astronomi kopiyuvali u vavilonyan zapisi j obchislennya a takozh zapozichili deyaki astronomichni priladi Primitki