Листяний ліс — ліс, що складається з листяних порід дерев та чагарників. Також називають листопадним або літньозеленим за характерне щорічне скидання листя перед настанням холодів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUyTDBKbFpXTm9YM1J5WldWelh5MWZRblZqYUdWdVh6RTBYMU5sY0hSbGJXSmxjbDh5TURBekxtcHdaeTh6TURCd2VDMUNaV1ZqYUY5MGNtVmxjMTh0WDBKMVkyaGxibDh4TkY5VFpYQjBaVzFpWlhKZk1qQXdNeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
На частку листяних лісів в Європі припадає 24%.
Поширення
Зона листяних лісів краще розвинена у Північній півкулі і розташована на південь від зони бореальних хвойних лісів помірно холодного клімату, південна межа яких проходить між 50 ° і 60 ° N, але не охоплює всю територію власне помірної зони. Вона включає Західну Європу (на північ від 43 ° -44 ° N), Центральну Європу, Південну Скандинавію, виклинюється у Східній Європі до Південного Уралу, вузькою смугою проходить у широтному напрямку по півдню Західного Сибіру і після перерви - широкою (до 1000 км) меридіональною смугою вздовж узбережжя Східної Азії від Янцзи до 54 ° N; ізольовані ділянки цієї зони є на Кавказі і Південній Камчатці.
В Європі листяні ліси заходять далеко на північ, у західній частині свого ареалу навіть північше 58 ° N, що пов'язано зі сприятливим впливом Гольфстриму. Листяні ліси в Європі простягаються уздовж атлантичного узбережжя, починаючи від північної частини Піренейського півострова і закінчуючи Південною Скандинавією; у Східній Європі, де відчувається вплив континентального клімату, листяні ліси починають виклинюватися вже у районі Дніпра; таким чином область поширення їх на Європейському континенті нагадує за формою трикутник. У Західній Європі листяні ліси представлені приатлантичними вересовими пустощами, як крайнім ступенем деградації листяного лісу, ліси збереглися в такому густонаселеному районі, як Центральна Європа, лише невеликими обмеженими зонами, на схід їх змінюють мішані ліси.
У Північній Америці листяні ліси розвинені на східному узбережжі, де вони тягнуться смугою до 1000 км від Північної Флориди (від нижньої течії річки Огайо і схилів південної частини Аппалачів) до 50° N (на південь від провінції Онтаріо і південній частині провінції Квебек). Листяні ліси у Північній Америці і Східній Азії обмежені з півдня субтропічними вологими лісами Флориди або Східного Китаю, а з півночі - бореальними хвойними лісами; у перехідних зонах переважають мішані ліси.
У Південній півкулі листяні ліси зустрічаються у південній частині Середнього Чилі і на Вогненній Землі. Південна межа листяних лісів в Чилі проходить у поздовжній долині по 41° 30'S, у берегових хребтах - по 40° S, на західному схилі Анд - по 39° S. Ці ліси також є на двох високих вершинах берегового хребта Кампана і Роблес, далеко на північ від основної зони, між 39° і 40° S вони переходять на аргентинську сторону Анд.
Клімат
Зона поширення листяних лісів характеризується помірним кліматом, з чергуванням літнього, осіннього, зимового та весняного періодів. Півострівний характер Західної Європи обумовлює вплив океану на клімат. Переважаючі західні вітри приносять вологу всередину континенту, а панівні теплі океанічні течії запобігають утворенню криги біля узбережжя Західної Європи на південь від мису Нордкап. У західній частині Європи зимові температури на 20° вище середньої температури для відповідної широти. Чим далі вглиб континенту, тим сильніше прояви континентального клімату з холодною зимою і спекотним літом. Нульова ізотерма, що обмежує безморозний клімат, проходить від мису Нордкап у Норвегії на південь до Гамбургу і Альп, перетинає Балкани і Крим, доходить до міста Баку на Каспійському морі. Безморозний період триває від 200-208 днів на заході до 120 днів на сході європейської частини зони листяних лісів. Середня температура влітку на 55° N становить 21°C, в той же час на Середземноморському узбережжі бувають три спекотних місяці, коли температура перевищує 21°C. Річна кількість опадів в горах і на частині західного узбережжя перевищує 1500 мм на рік. У Піренеях, Альпах, Карпатах і на Кавказі є місця, де річна кількість опадів сягає 1000-1200 мм на рік. На більшій частині території Європи річна кількість опадів сягає 500 — 1000 мм на рік. Відносно м'який клімат має Далекий Схід Росії, де впливає Тихий океан.
У Північній Америці клімат неоднаковий у різних районах через великий розмір континенту. У зоні помірного клімату літні періоди спекотніше, а зими холодніше, ніж в Європі. Переважаючі північно-західні вітри дмуть з Тихого океану і створюють на західному узбережжі м'який і рівний клімат. У цій та інших прибережних зонах атмосферні опади рясні, всередині континенту опадів випадає менше.
Характеристики
Ліси цього типу високі, 25-40 м, представлені в основному двома ярусами дерев, ярусом чагарників і трав'янистим покровом, в якому можна також виділити два - три яруси по висоті трав. Характерною рисою листяного лісу є переважання видового різноманіття трав над різноманітністю дерев.
Дерева листяного лісу сильно розгалужуються (до 6-8 порядків), утворюючи густу крону. Листові пластинки дерев зазвичай прості, лопатеві або зубчасті по краю, зрідка складні. Вони тонкі і не пристосовані для перенесення ні сильних посух, ні морозів, тому при настанні несприятливого періоду скидаються, взимку всі дерева листяного лісу скидають листя.
розрізняють:
- Широколисті ліси, в яких дерева верхнього ярусу мають листя великого і середнього розміру, вони відрізняються високою тіньовитривалістю і вимогливістю до ґрунту, світлолюбні, до них відносяться дуб, клен, липа, ясен, в'яз. Широколистяні ліси ростуть в умовах порівняно м'якого клімату, позбавленого континентальності;
- , в яких переважають деревні породи мають дрібні листові пластинки, це березові, осикові і вільхові ліси. Дрібнолисті ліси більш світлолюбні і менш вимогливі до родючості ґрунту, вони також більш морозостійкі.
Крім того листяні ліси поділяються на монодомінантні і полідомінантні. Ліси Північної Америки, Чилі та Східної Азії полідомінантні, представлені багатьма породами дерев, а в Європі, Сибіру, на Камчатці і Вогняної Землі монодомінантні, в них окремі види дерев переважають або утворюють свого роду зони.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN4TDAxaGNHeGxYMnhsWVhabGN5NXFjR2N2TWpjd2NIZ3RUV0Z3YkdWZmJHVmhkbVZ6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Широколистяні букові і дрібнолисті ліси мають всього один деревний ярус і слаборозвинений ярус чагарників, якого може й не бути. Букові тінисті ліси з потужною лісовою підстилкою частіше за інших позбавлені другого ярусу, чагарників і трав'яного покриву, утворюючи так звані мертвопокровні бучини. Другий ярус в інших широколистяних лісах складається з дерев меншої висоти. В таких лісах майже завжди добре розвинений підлісок з чагарників.
У теплих областях листяного лісу (Приатлантична Західна Європа, східна частина Китаю, Південні Аппалачі, Крим і Кавказ) у другому деревному ярусі, серед чагарників і трав зустрічаються вічнозелені види, а також ліани, як дерев'янисті, так і трав'янисті, представлені небагатьма листопадними видами з родин бобові, жимолостеві, виноградові, бруслинові тощо.
Ліси можуть бути первинними, або корінними і вторинними. Вторинні ліси частіше бувають дрібнолистими і виникають на місці знищених пожежами, через напад шкідливих комах, вирубки їх людиною і з інших причин хвойних і широколистяних лісів. Дерева дрібнолистих лісів світлолюбніші і зимостійкі, а також не вимогливі до ґрунту в порівнянні з широколистяними деревами, тому вони з'являються першими у вторинних лісах, на місцевості зі зміненим мікрокліматом в результаті загибелі корінних лісів. З цієї ж причини берези і осики ростуть на околицях корінних хвойних і широколистяних лісів.
Незважаючи на щорічний опад листя, у цих лісах, підстилка розвинена слабо, так як в умовах досить теплого клімату вона швидко розкладається. Ґрунт в таких лісах, на відміну від хвойних, в основному близький до нейтрального по кислотності, що забезпечує умови для формування гумусу земляними хробаками і бактеріями. З цієї причини майже весь листяний опад розкладається, утворюючи родючий гумусовий горизонт. Опале восени листя покриває поверхню ґрунту рівним шаром і перешкоджає зростанню мохів, тому у листяному лісі мохи ростуть тільки у підстав дерев або на виступаючих місцях.
Ґрунти в лісах помірної зони можуть бути підзолисті, лесовиді, парабуроземи, бурі лісові ґрунти, темно і світло-сірі лісові ґрунти, ранкери, гумусовані карбонатні ґрунти, глейові ґрунти і слаборозвинені ґрунти середовища існування піонерних порід
Особливий мікроклімат, який створюється в листяному лісі, створює умови для поселення грибів, ягід, різних трав'янистих рослин. У лісі живуть численні корисні і шкідливі комахи, птахи тощо. Всі мешканці листяного лісу існують у взаємній залежності і утворюють цілісну екосистему листяного лісу.
Склад
Флора
Флористичне багатство і склад листяних лісів залежать від широти і віддаленості від океану. Склад європейсько-сибірської частини цих лісів, особливо їх деревного ярусу, значно збіднений внаслідок розвитку у четвертинний період покривного заледеніння. За винятком бука, граба і двох видів дуба, жодна деревина не домінує в цих лісах. Ясен, клен, а також липа і в'яз зустрічаються в цих лісах часто, інші види мають підлегле значення.
Листяні ліси Північної Америки та Східної Азії, в тому числі Далекого Сходу Росії, які є залишками аркотретичної флори пліоцену, відрізняються винятковою різноманітністю видового складу і самобутністю флори і фауни. Колхідські ліси також є залишками аркотретичної флори.
Дерева і чагарники
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkwTDFOMGRTVkROU1ZDUldsallWOXdjbWx0WlhaaGJGOW1iM0psYzNRbE1rTmZVMnh2ZG1GcmFXRXVhbkJuTHpJM01IQjRMVk4wZFNWRE5TVkNSV2xqWVY5d2NtbHRaWFpoYkY5bWIzSmxjM1FsTWtOZlUyeHZkbUZyYVdFdWFuQm4uanBn.jpg)
У Центральній Європі домінантною деревоутворючою породою є бук. Бук втрачає своє панування у приатлантичних областях і в посушливих частинах Центральної Європи, наприклад на Верхньорейнській низовині і в межиріччі Заале і Ельби, у Середній Чехії і Південній Моравії. Бук нерідко утворює верхню межу . На зволожених і легких піщаних ґрунтах, на сухих скелях розвиваються дубово-грабові ліси. На схід від межі поширення бука починає панувати граб. Це спостерігається у межиріччі Вісли, Середнього Дністра та Дніпра. Реліктовий дубовий ліс зберігся на берегах Дінця. Далі на схід граб витісняється дубом звичайним.
Майже всю Східноєвропейську рівнину, за винятком Прикарпаття і Передуралля, займають східноєвропейські дубові ліси, що утворюють вузьку смугу між степом на півдні і мішаними лісами на півночі. Вони створюють тут особливу зону, зустрічаючись окремими ділянками на північ і на південь від неї. У деревостані цієї зони панує дуб звичайний з домішкою липи, ясеня, в'язу, клена гостролистого і польового. На заході до цих порід приєднуються граб, явір, черешня і деякі інші види. У південних районах до дуба домішується берест, а у долинах річок - в'яз гладкий і вільха чорна. У підліску переважають ліщина, бруслина бородавчаста та глід. На північ, південь і особливо на схід деревостани помітно збіднюється, багато супутників дуба зустрічаються все рідше або зовсім зникають. У Заволжі, наприклад, немає ясена, клена польового, зате частіше починають зустрічатися липа, ільм та клен гостролистий.
Ліси з вільхи чорної зустрічаються на терасових пониженнях великих річок і по долинах дрібних річечок. Особливо вони поширені у Поліссі і Мещері, де річки мають слаборозвинені долини з низькими берегами. Ліси з чорної вільхи зазвичай приурочені до територій з проточним зволоженням і багатими ґрунтами. Іноді їх відносять до низинних боліт.
Підзона монодомінантних листяних лісів, представлена в Європейській частині Росії головним чином буком і дубом, охоплює західне передгір'я Карпат, Східні Карпати, , Подільську і височини, Молдову, Львівську, Тернопільську і Хмельницьку області, Крим, а також частину Північного Кавказу (до 600-800 м над рівнем моря) і Закавказзя. У Прикарпатті поширені ліси з дуба, бука та в'яза. Східноєвропейські ліси відокремлені степовою зоною від листяних лісів північного схилу гір Криму та Кавказу. Тут зональність виражена у зворотній послідовності: степ змінюється лісостепом, потім на південь від йдуть листяні ліси, дубові ліси, які змінюються буковими лісами аж до колхідських лісів.
На Бессарабській і Кам'янець-Подільській височинах ростуть дуби звичайний і скельний, у південній частині - дуб пухнастий, явір, береза. Важливу роль відіграє також граб.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelExTDFGMVpYSmpkWE5mY0hWaVpYTmpaVzV6WDJjeExtcHdaeTh5TnpCd2VDMVJkV1Z5WTNWelgzQjFZbVZ6WTJWdWMxOW5NUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Ліси з дуба пухнастого (середземноморське низькоросле дерево до 8-10 м заввишки) ростуть переважно в Криму (в основному на південному схилі Головного пасма, у нижній його частині) і на півночі Чорноморського узбережжя Кавказу (в районі Новоросійська). Його супроводжують граб східний, клен польовий, берест, фісташка туполиста, ясен гостроплодний (Fraxinus angustifolia subsp. oxycarpa), Juniperus oxycedrus. Подекуди до них домішується ялівець звичайний. У підліску зустрічаються скумпія, бирючина, кизил, сумах дубильний, держидерево, іглиця, шипшина і глоди. Ліси з пухнастого дуба зустрічаються також в Молдавії і в передгірних районах Дагестану.
Ліси з дуба скельного звичайні у Гірському Криму (переважно на північних схилах) і на Північному Кавказі (у нижньому гірському поясі, до 600-800 м над рівнем моря). Дуба скельного супроводжують дуб звичайний, берест, клен польовий, яблуня дика, черешня, груша і види бука. Підлісок дуже різноманітний і складається з ліщини, бруслини європейської, кизилу, свидини тощо. Часто чагарниковий ярус виражений слабо. У деяких районах Передкавказзя (басейн Кубані) підлісок утворений рододендроном жовтим. У приморських районах Південного Криму у яливцево-дубових лісах ростуть вічнозелені суничне дерево і чист.
У Закавказзі широко поширені дуб скельний і бук східний з домішкою явора, клена польового, береста, каштана. Часто в цих лісах розвинений другий ярус здебільшого з граба східного. У підліску ростуть ліщина і рододендрон жовтий, у Західному Закавказзі ще й рододендрон понтійський, рускус і деякі інші чагарники. Бук східний часто зустрічається і на Північному Кавказі.
У Карпатах букові ліси утворені буком європейським з домішкою граба, явора, дуба скельного, клена гостролистого і інших порід; місцями до них приєднуються ялина і ялиця. Чагарники зазвичай ростуть окремими екземплярами і не утворюють суцільного ярусу.
У Криму букові ліси займають в основному північні схили гір. Домішкою до них є липа, ясен, граб, осика. Чагарниковий ярус майже завжди відсутній.
На Кавказі букові ліси ростуть у середньому поясі гір - від 500 м над рівнем моря до верхньої межі лісового поясу. Крім бука тут зустрічаються граб, липа, явір, ясен тощо.
У Західному Закавказзі до них домішується каштан. Чагарникового ярусу зазвичай немає, тільки у Західному Закавказзі розвивається вічнозелений підлісок з лавровишні, рододендрона понтійського, чорниці кавказької і падуба.
Ближче до верхньої межі лісу букові ліси і в Криму, і на Кавказі набувають характеру низькорослого криволісся з густим і різноманітним травостоєм.
Невеликі острівці букових лісів зустрічаються на Поділлі та у Молдавії.
Північні монодомінантні лісу утворюють гірські пояси на Уралі і Сіхоте-Аліні - з липи, на Алтаї і в Саянах - з берези і осики.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt3TDBGc1ltbDZlbWxoU25Wc2FXSnlhWE56YVc1R2JHOTNaWEl5TG1wd1p5OHlOekJ3ZUMxQmJHSnBlbnBwWVVwMWJHbGljbWx6YzJsdVJteHZkMlZ5TWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Дуже своєрідні ліси з у Талиських горах у південній частині Азербайджану. До дуба домішується, поряд з грабом і декількома видами клена і груші, деякі субтропічні породи: Альбіція іранська, Zelkova, хурма, ; другий ярус утворює парротія; чагарниковий ярус складається з , , мушмули, береки, падубу, глоду; з ліан зустрічаються сарсапарель і ожина.
У Колхіді та інших районах Закавказзя зустрічаються первинні ліси з з підліском з самшита, падуба. Особливий клімат Колхіди сприяє зростанню різних видів деревних листяних рослин, включаючи і вічнозелені. Серед них багато реліктів третинного періоду і ендеміків. Колхидські ліси тягнуться від Колхіди через всю Малу Азію уздовж південного узбережжя Чорного моря і діляться на власне Колхидський, або Колхідсько-Середземноморський, нижчий щабель і вищерозташовану Колхідсько-Центральноєвропейський щабель. У нижній сходинці панують дуб, каштан і липа срібляста. У верхньому щаблі домінує бук, у більш освітлених місцях разом з ним ростуть граб, Ostrya, клен польовий тощо. Для обох ступенів колхидських лісів характерна наявність вічнозеленого підліска, представленого рододендроном понтійським, падубом гостролистим тощо. У деяких місцях рододендрон утворює непрохідні хащі. З ліан на освітлених місцях зустрічаються сарсапарель і ожина.
У Західному Передураллі основний лісовими породами стає липа, до якої у великій кількості домішуються в'яз і клен гостролистий. Підлісок утворено ліщиною, жимолостю лісовою, черемхою і деякими іншими чагарниками. Липові ліси зустрічаються подекуди і на захід від річки Білої.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM1THlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ055VkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRSaVZFTUNWQ1FWOHlOamszTG1wd1p5ODBNREJ3ZUMwbFJEQWxPVEVsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFqY2xSREFsUWtRbFJERWxPRVlsUkRBbFFrRmZNalk1Tnk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt3THlWRU1DVTVSU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRVjh6TVRBMExtcHdaeTgwTURCd2VDMGxSREFsT1VVbFJERWxPREVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtGZk16RXdOQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Північна монодомінантна підзона у Сибіру поступово виклинюється аж до Середньосибірського плоскогір'я і складається з березових і осикових лісів. Березові ліси складають 60% всієї площі листяних лісів території колишнього СРСР, осикові - до 13%, потім - дубові та букові ліси. На півночі тайгової зони Росії поширені ліси з берези пухнастої, у середній і південній частині - ліси з берези повислої і осики. Великі масиви таких лісів, які є вторинними, існують біля великих промислових центрів Європейської частини Росії, Уралу і Алтаю. У смузі південної тайги у підліску березових лісів зустрічаються липа, клен гостролистий, ліщина, бруслина бородавчаста, жимолость. Березові і осикові ліси півдня Західного Сибіру є корінними, вони тягнуться широкою смугою від Уралу до Мінусинської улоговини і замінюють відсутню у Західному Сибіру зону широколистяних лісів. Основу західносибірських осикових лісів складають береза повисла, осика, а також береза пухнаста. На дренованих ділянках поширені березняки-зеленомоховики. На менш дренованих плоских ділянках вододілів зустрічаються березняки-довгомоховики. Найзволоженіші березняки вододілів зайняті сфагновими березняками. На півночі цієї зони поширені високостовбурні ліси з підліском з черемхи, горобини, різних видів шипшини та верб. У Західному Сибіру і Гірській Шорії зустрічаються острови липових лісів, основу яких складає .
Вторинні лісу з вільхи сірої зустрічаються тільки в зоні хвойних лісів і тільки на місці ялинників. У північній частині тайги в них звичайний підлісок з ялівцю. Нерідко сероольшаннікі зустрічаються на узліссях між хвойним лісом і лугом.
На Далекому Сході ліси цієї підзони в основному липові. Вони складають нижній лісовий пояс передгір'їв Сіхоте-Аліня і Малого Хінгану. «Паркові» березові ліси займають більшу частину Камчатки і північне узбережжя Охотського моря від Ямської губи до Охотська, зустрічаються також на Сахаліні і Курильських островах. Основу їх становить Betula ermanii - повільно зростаюче дерево, що досягає висоти 12-15 м, в оптимальних умовах - до 20 м. У морського і океанського узбережжя і біля верхньої межі лісу стовбури беріз нерідко сильно викривлені. У підліску каменноберезових лісів на Камчатці зростає , жимолость синя і , , , , вище в гори з'являються і кедровий сланець. На узліссях, уздовж струмків і у розріджених лісах розвивається потужне високотрав'я (заввишки до 2-3,5 метрів) з , Heracleum maximum, , , бугили лісової, , тощо.
На південному заході острова Сахалін і на південних Курилах (Кунашир і Ітуруп) ростуть хвойно-широколистяні ліси, деревостани яких складають дуб монгольський (Сахалін) і , і Acer ukurunduense, , Fraxinus mandshurica, Abies sachalinensis і Picea glehnii, Kalopanax septemlobus, , Prunus maximowiczii, , тощо. На Кунаширі зустрічається Magnolia obovata - теплолюбне реліктове дерево. У підліску ростуть різні види бруслини і калини, , , аралія висока, (Кунашир), численні ліани - , і Actinidia arguta, лимонник китайський, тощо. Також для лісів Сахаліну і Курил властиве високотрав'я, подібне Камчатському, тільки з ще більшою кількістю видів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF6TDFKb2IyUnZaR1Z1WkhKdmJsOWljbUZqYUhsallYSndkVzFmTURFdWFuQm5MekkzTUhCNExWSm9iMlJ2WkdWdVpISnZibDlpY21GamFIbGpZWEp3ZFcxZk1ERXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
На Далекому Сході Росії на рівнинах Приамур'я і передгір'ях Буреїнського хребта, а також у передгір'ях Сіхоте-Аліна до висоти 200-300 м над рівнем моря ростуть широколисті полідомінантні ліси. Зайнята ними територія не зазнала заледеніння, і ці ліси мають дуже багатою рослинністю, тут можна зустріти релікти третинного періоду, але дуже мало видів, властивих європейським лісам. Деревостан утворюють дуб монгольський, Tilia amurensis, , , Acer pseudosieboldianum, Betula costata, Betula dahurica, , граб, , . З чагарників особливо часто зустрічаються рододендрон, , Corylus sieboldiana і Corylus heterophylla, , , Philadelphus, (Deutzia parviflora var. amurensis), аралія висока, . Місцями рясно розростаються ліани: , , лимонник китайський, деревогубець, тощо. У заплавних лісах ростуть в'яз, Fraxinus mandshurica, горіх маньчжурський.
У Північній Америці основними породами в листяних лісах є дуб, карія, каштан їстівний, горіх чорний, липа, ясен, в'яз, ближче до північних районів регіону переважають бук і клен. Дерева і чагарники в цих лісах дуже різноманітні і багато аборигенних видів не відомі в Європі, в той же час чимало європейських порід інтродукровано у Північну Америку.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV5TDB4bGJtZGhYMFp2Y21WemRGOXVaV0Z5WDBOaGJYQmZURzl6WDFCbGNuSnZjeVV5UTE5VWIzSnlaWE5mWkdWc1gxQmhhVzVsTG1wd1p5OHpNakJ3ZUMxTVpXNW5ZVjlHYjNKbGMzUmZibVZoY2w5RFlXMXdYMHh2YzE5UVpYSnliM01sTWtOZlZHOXljbVZ6WDJSbGJGOVFZV2x1WlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
У Чилі листяні ліси утворюють рослини роду південний бук «Робле», а на південь і на вищому поясі гір . У підліску зустрічаються багато вічнозелених видів. Ліси вельми схожі на найкраще розвинені діброви Центральної Європи. Дерева досягають тут висоти 39-40 м. Висота така ж. Вражають дуже потужні стовбури. Стовбур одного дерева може обхопити руками 13 осіб. за своїм виглядом нагадують букові ліси. Такі ж ліси збереглися у західній частині острова Південний Нова Зеландія.
Трав'яні рослини
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZtTDBKMVkydHVaV3hzWDFkdmIyUmZMVjlDYkhWbFltVnNiSE11YW5Cbkx6Z3dNSEI0TFVKMVkydHVaV3hzWDFkdmIyUmZMVjlDYkhWbFltVnNiSE11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTDBGdVpXMXZibVZmY21GdWRXNWpkV3h2YVdSbGMxOHlNVEEwTURaaExtcHdaeTh5TlRCd2VDMUJibVZ0YjI1bFgzSmhiblZ1WTNWc2IybGtaWE5mTWpFd05EQTJZUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Трав'янистий покрив у листяних лісах добре розвинений і багатий видами. Тут в умовах сильного затінення і хорошого розвитку листової підстилки ростуть трави з широкими і тонкими листовими пластинками, в основному геофіти, серед них багато ефемероїдів, які використовують для цвітіння період довгого світлового дня , коли дерева і чагарники ще не покрилися листям і не затуляють собою світло. Вони запасають поживні речовини в кореневищах, бульбах і цибулинах, що знаходяться на невеликій глибині. Невеликий шар лісової підстилки сприяє її швидкому прогріванню навесні, коли сонячні промені ще не затримуються листям дерев і досягають поверхні ґрунту. У цей період лісові геофіти швидко випускають облистнені пагони і цвітуть. Після цвітіння і запасання підземними органами поживних речовин всі надземні органи цих рослин відмирають, рослини переходять в період спокою. Всі трав'янисті рослини листяних лісів дуже вимогливі до ґрунту. Після того, як деревні рослини покриються листям, освітленість ґрунту і трав'яного покриву в лісі не тільки погіршується, а й стає нерівномірним, що відбивається на характері розподілу трав'яного покриву. Трав'яний покрив добре розвинений на освітлених ділянках, у затінених місцях ростуть лише деякі рослини, які найчастіше не плодоносять. Незважаючи на це, лісові трави відносять до тіньовитривалих рослин. Відмінності ж у видовому складі дубових, букових, березових та інших листяних лісів залежать в першу чергу від умов освітленості. Затемненість і захист від вітру, що створюються в лісі, сприяють стабільності вологості у поверхні ґрунту, тому трав'янисті рослини в лісі ще й гігрофіти.
У дібровах серед трав переважають яглиця, медунка темна, , копитняк, підмаренник запашний, зірочник лісовий, зірочник лісовий, фіалка дивовижна. Із злаків часто зустрічаються тонконіг лісовий, просянка, стоколос Бенекена, куцоніжка лісова, костриця велетенська і Festuca altissima, серед осок - осока лісова і особливо рясна місцями осока волосиста. У північніших районах і заплавних дібровах багато папоротів: безщитник жіночий, , щитник чоловічий. З ефемероїдів широко поширені зірочки жовті, ряст щільний, пшінка весняна, анемона жовтецева. У західніших дібровах звичайні, крім того, Dentaria bulbifera і Dentaria quinquefolia, проліска дволиста і сибірська, ряст Маршалла, місцями цибуля ведмежа.
У листяних лісах Прикарпаття і Передкавказзя, крім звичайних дібровних тіньолюбних рослин, ростуть горобейниця пурпурово-синя, шавлія липка, медунка м'яка, , , чина чорна, осока гірська тощо. Із злаків частіше зустрічаються тонконіг дібровний, грястиця, Brachypodium sylvaticum, куцоніжка пірчаста, куничник очеретяний. З ефемероїдів можна побачити проліски сибірські, пшінка, анемона, ряст, зірочки, жеруха.
У липових лісах Передуралля трав'яний покрив утворюють підмаренник запашний, зірочник лісовий, фіалка дивовижна, копитняк, яглиця тощо звичайні для листяних лісів тенелюби. На вологіших місцях ростуть чистець лісовий, , аконіт Бессера, , деякі папороті.
У лісах з пухнастого дуба всюди звичайний плющ. У вологіших тінистих місцях ростуть Brachypodium sylvaticum, грястиця, живокіст кримський та інші лісові трави. У розріджених світлих лісах переважають , типчак, Thinopyrum intermedium та посуховитривале різнотрав'я.
У лісах Талишських гір трав'яний покрив зазвичай слабко розвинено і утворено в основному злаками: Brachypodium sylvaticum, грястиця, Poa nemoralis і осоками - лісовою і віддаленоколосковою, а також , , папоротями тощо.
У колхидських лісах на стовбурах дерев звичайні плющ, Dioscorea communis і , хміль, а у заболочених місцях зустрічаються осока несправжньосмикавцева, рогіз широколистий і папороті - орляк, листовик сколопендровий тощо. На стовбурах і гілках дерев поселяються численні епіфітні мохи і папороть багатоніжка. У лісах з вільхи бородатої в трав'яному покриві переважає Matteuccia.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZtTDAxaGRIUmxkV05qYVdGZmMzUnlkWFJvYVc5d2RHVnlhWE5mTlRFME5UZzRNamMxTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxTllYUjBaWFZqWTJsaFgzTjBjblYwYUdsdmNIUmxjbWx6WHpVeE5EVTRPREkzTlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
У карпатських букових лісах крім звичайних для листяних лісів трав - яглиці, підмаренника, Mercuriális, копитиці - зустрічаються рослини, властиві темнохвойним лісах, наприклад, квасениця. У букових лісах Криму травостій утворено тонконогом дібровним, , підмаренником, Mercuriális і іншими тіньолюбними травами, з ефемероїдів характерна Dentaria quinquefolia. У трав'яному покриві кавказьких букових лісів можна зустріти підмаренник, Mercuriális, тонконіг лісовий, Paris, Festuca drymeja, купину багатоквіткову і папороті: безщитник жіночий, щитовник чоловічий і Matteuccia. З ефемероїдів особливо багато зірочки, пролісків, жерух, ведмежої цибулі, цикламенів.
У гірських дібровах переважають куничник наземний, Brachypodium sylvaticum, куцоніжка пірчаста, підмаренник запашний, материнка, буквиця лікарська, , звіробій, перестріч, Dorycnium тощо.
У вторинних лісах з пухнастої берези ґрунт покритий зеленим мохом, тут зберігаються багато рослин, характерні для ялинових і соснових лісів і поселяються лучні трави. У смузі південної тайги у вторинних березових лісах у трав'яному покриві зустрічаються види, характерні для дібров: зеленчук жовтий, медунка темна, осока волосиста, чина весняна тощо, мохів тут набагато менше. На місці липових і дубових лісів зазвичай виникають березняки з яглицею. Для зони широколистяних лісів характерні вторинні осикові ліси з яглицею і осокою волосистою.
У північній частині західносибірських березових лісів переважають куничник наземний і тростинний, снить, костяниця, вороняче око. Багато березово-осикові ліси вододілів заболочені, в них удосталь росте .
Для трав'яних чагарників кам'яної берези характерні , , , . У найзволоженіших місцях переважають Filipendula camschatica і різні види хвощів. У горах Сіхоте-Аліня для гаїв кам'яної береза звичайний бадан товстолистий.
У широколистяних лісах Далекого Сходу серед трав переважають самобутні види, лише деякі трав'янисті рослини зустрічаються як в європейських, так і в далекосхідних лісах: папороті Matteuccia, щитник чоловічий тощо, костриця велетенська, підмаренник запашний, печіночниця. Трав'янистий покрив багатий і різноманітний, тут ростуть осоки, полину, , , , , Melampyrum, віка, , конвалія тощо.
Гриби
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZqTDB0dkpVTTFKVUpCYkdGeWVsOWlZV0pyWVMxTVpXTmphVzUxYlY5elkyRmljblZ0TFVWcVpIcGxhaTB4TG1wd1p5OHlOekJ3ZUMxTGJ5VkROU1ZDUVd4aGNucGZZbUZpYTJFdFRHVmpZMmx1ZFcxZmMyTmhZbkoxYlMxRmFtUjZaV290TVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
До листяних лісів приурочені гриби з класу ґрунтових сапротрофов, підгрупи лісові ґрунтові сапротрофи, що мешкають на опаде і на ґрунті в лісі. Гриби-сапротрофи поселяються на мертвій деревині дерев і руйнують її, при цьому на поверхні стовбурів вони утворюють багаторічні плодові тіла. На мертвих березах особливо часто зустрічаються сірі, багаторічні, цирлоподібні плодові тіла трутовика справжнього і білі пробкові однорічні плодові тіла Fomitopsis betulina. Дуже широко поширена , що росте на пнях і відмерлих стовбурах широколистяних порід (дуба, бука, каштана). Але найчисленніші у листяному лісі мікоризні гриби, що утворюють мікоризи на коренях листяних дерев. Ґрунт в лісі, особливо поблизу коріння дерев, пронизано грибницею мікоризних грибів, а на поверхні з'являються численні плодові тіла цих грибів: це підберезник, підосиковики, сироїжки тощо. Якщо підосиковик вступає у симбіотичні відносини з багатьма видами листяних дерев (осика, тополя, верба, дуб, бук, граб, береза), то підберезник тільки з березою. Їстівні гриби роду Melanogaster з напівпідземними плодовими тілами утворюють мікоризу переважно з коренями листяних дерев. особливо часто зустрічається в дубових і грабових лісах. вступає в симбіоз тільки з деревами широколистяних порід. Чорний трюфель росте в лісах разом з дубом, буком, грабом в основному на півдні Франції, білий трюфель, що росте на території колишнього СРСР , росте в листяних лісах з березою, тополею, ільмом, липою, вербою, горобиною, глодом.
Фауна
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0TDBacFpXeGtabUZ5WlY4eUxtcHdaeTh5TnpCd2VDMUdhV1ZzWkdaaGNtVmZNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Фауні листяних лісів властива сезонність, це пов'язано з сезонними змінами клімату і з тим, що взимку ліс, позбавлений листя, не забезпечує надійне укриття лісовим мешканцям. У листяному лісі живуть в основному перелітні птахи, також характерні види птахів, що живуть у дуплах і кронах дерев. Багато птахів листяного лісу радують нас своїм співом, улюбленим місцем життя знаменитих своїм співом солов'їв (соловейко східний та соловейко західний) є листяні ліси Європи. Дрозд чикотень і чечітка звичайна люблять селитися у березових лісах. Мала мухоловка зустрічається виключно у букових лісах Німеччини. Європейські листяні ліси служать улюбленим місцем життя для тинівка лісова, синиця блакитна і синиця біла, костогриз. Такі перелітні птахи, як іволги і солов'ї, прилітають з півдня найостаннішими, коли покриті листям дерева надають достатній захист їх гнізд. Березові гаї є улюбленим місцем життя залишається на зимівлю в лісах тетерук, важливим об'єктом промислу, який взимку харчується бруньками, а навесні сережками берези та вільхи.
З ссавців широколистяим лісам віддає перевагу благородний олень, він зустрічається на півдні Сибіру, Далекому Сході, Кавказі, по всій Західній Європі, в Південній Скандинавії, в Північній Америці та інших місцях, вважаючи за краще розріджені ділянки лісу з густим підліском. Світлих лісів з добре розвиненими підліском і підростом дотримується і косуля, вона живиться рослинною їжею, в тому числі листям листяних дерев.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk15TDBobGJHUmxibUp2YXk1cWNHY3ZNamN3Y0hndFNHVnNaR1Z1WW05ckxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У лісовому ґрунті живе безліч комах, серед них пов'язані з кореневою системою рослин (личинки жуків довгоносиків, златок), мешканці розкладаються органічних залишків (личинки жуків бронзівок, багатьох мух), а також різні хижі комахи, наприклад, жужелиці. У лісовій підстилці мешкають комахи-стратобіонти, іншу екологічну нішу займають комахи-хортобіонти - мешканці трав'яного покриву, тамнобіонти - мешканці чагарників і дендробіонти - мешканці дерев. Серед мешканців трав'янистих рослин зустрічаються як комахи, що тримаються на поверхні рослин і харчуються цими рослинами або іншими комахами; так і мешканці товщі листя, стебел, бутонів, плодів, що викликають розростання тканин рослин - галів. Усередині стовбура і гілок дерев живуть личинки жуків-короїдів і жуків-заболонників, а також жуки-вусачі і личинки жуків златок. Свої мешканці знаходяться і у відмерлої деревини - комахи-ксілобіонти: деякі жуки, мурахи, бджоли. У кронах дерев листяного лісу живуть листогризучі форми комах: жуки-листоїди і їх личинки, гусениці метеликів тощо. Лялькування ж листогризучих комах відбувається під лусочками на стовбурах дерев, або в ґрунті, або в рослинних рештках на її поверхні.
Листяні дерева можуть сильно постраждати від поїдання їх шкідливими листогризучими комахами, такими як яблунева міль, непарний шовкопряд, тощо. Але, крім шкоди, комахи надають і користь лісовим рослинам. Комахи сприяють розселенню рослин по території. Велике значення комах-запилювачів в житті рослин, при цьому створюються симбіотичні відносини між ними.
Примітки
- Вальтер Г. Растительность земного шара. Эколого-физиологическая характеристика//Том II. Леса умеренной зоны. — М.: Прогресс, 1974. — 422 с.
Література
- Тимонин А. К. Ботаника в четырёх томах. Том 3: Высшие растения. — М.: Издательский центр «Академия», 2007. — С. 331—332. — 352 с.
- Вальтер Г. Растительность земного шара. Эколого-физиологическая характеристика: Том II. Леса умеренной зоны. — М.: Прогресс, 1974. — 422 с.
- Древесные породы мира. Том 2 / Под. ред. Г. И. Воробьёва. — М.: Лесная промышленность, 1982. — 352 с.
- Древесные породы мира. Том 3 / Древесные породы СССР / Под. ред. К. К. Калуцкого. — М.: Лесная промышленность, 1982. — 264 с.
- Алексеев Ю. Е. и др. Широколиственные леса // Травянистые растения СССР. В 2 т / Отв. ред. доктор биол. наук Работнов Т. А. — М.: Мысль, 1971. — Т. 1. — С. 30—38. — 487 с. — 60 000 экз.
- Алексеев Ю. Е. и др. Мелколиственные леса // Травянистые растения СССР. В 2 т / Отв. ред. доктор биол. наук Работнов Т. А. — М.: Мысль, 1971. — Т. 1. — С. 38—42. — 487 с. — 60 000 экз.
- Горленко М. В., Бондарцева М. А., Гарибова Л. В., Сидорова И. И., Сизова Т. П. Грибы СССР. — М.: Мысль, 1980. — С. 41—51. — 303 с.
- Брем А. Э. Жизнь животных. В трёх томах: Том 2. Птицы. — М.: Terra, 1992. — 352 с. — .
- Блинников В. И. Зоология с основами экологии: Учеб. пособие для студентов. — М.: Просвещение, 1990. — 224 с. — .
- Яхонтов В. В. Экология насекомых. — М.: Высшая школа, 1964. — 460 с.
- Кайгородов Д. Беседы о русском лесе: Краснолесье. Чернолесье / Дм. Кайгородов. — СПб.: ФормаТ, 2004. — 304 с. — 3 000 экз. — . (в пер.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Listyanij lis lis sho skladayetsya z listyanih porid derev ta chagarnikiv Takozh nazivayut listopadnim abo litnozelenim za harakterne shorichne skidannya listya pered nastannyam holodiv Listyanij lis u Nimechchini Listopad u Verhnij Luzhici Na chastku listyanih lisiv v Yevropi pripadaye 24 PoshirennyaZona listyanih lisiv krashe rozvinena u Pivnichnij pivkuli i roztashovana na pivden vid zoni borealnih hvojnih lisiv pomirno holodnogo klimatu pivdenna mezha yakih prohodit mizh 50 i 60 N ale ne ohoplyuye vsyu teritoriyu vlasne pomirnoyi zoni Vona vklyuchaye Zahidnu Yevropu na pivnich vid 43 44 N Centralnu Yevropu Pivdennu Skandinaviyu viklinyuyetsya u Shidnij Yevropi do Pivdennogo Uralu vuzkoyu smugoyu prohodit u shirotnomu napryamku po pivdnyu Zahidnogo Sibiru i pislya perervi shirokoyu do 1000 km meridionalnoyu smugoyu vzdovzh uzberezhzhya Shidnoyi Aziyi vid Yanczi do 54 N izolovani dilyanki ciyeyi zoni ye na Kavkazi i Pivdennij Kamchatci V Yevropi listyani lisi zahodyat daleko na pivnich u zahidnij chastini svogo arealu navit pivnichshe 58 N sho pov yazano zi spriyatlivim vplivom Golfstrimu Listyani lisi v Yevropi prostyagayutsya uzdovzh atlantichnogo uzberezhzhya pochinayuchi vid pivnichnoyi chastini Pirenejskogo pivostrova i zakinchuyuchi Pivdennoyu Skandinaviyeyu u Shidnij Yevropi de vidchuvayetsya vpliv kontinentalnogo klimatu listyani lisi pochinayut viklinyuvatisya vzhe u rajoni Dnipra takim chinom oblast poshirennya yih na Yevropejskomu kontinenti nagaduye za formoyu trikutnik U Zahidnij Yevropi listyani lisi predstavleni priatlantichnimi veresovimi pustoshami yak krajnim stupenem degradaciyi listyanogo lisu lisi zbereglisya v takomu gustonaselenomu rajoni yak Centralna Yevropa lishe nevelikimi obmezhenimi zonami na shid yih zminyuyut mishani lisi U Pivnichnij Americi listyani lisi rozvineni na shidnomu uzberezhzhi de voni tyagnutsya smugoyu do 1000 km vid Pivnichnoyi Floridi vid nizhnoyi techiyi richki Ogajo i shiliv pivdennoyi chastini Appalachiv do 50 N na pivden vid provinciyi Ontario i pivdennij chastini provinciyi Kvebek Listyani lisi u Pivnichnij Americi i Shidnij Aziyi obmezheni z pivdnya subtropichnimi vologimi lisami Floridi abo Shidnogo Kitayu a z pivnochi borealnimi hvojnimi lisami u perehidnih zonah perevazhayut mishani lisi U Pivdennij pivkuli listyani lisi zustrichayutsya u pivdennij chastini Serednogo Chili i na Vognennij Zemli Pivdenna mezha listyanih lisiv v Chili prohodit u pozdovzhnij dolini po 41 30 S u beregovih hrebtah po 40 S na zahidnomu shili And po 39 S Ci lisi takozh ye na dvoh visokih vershinah beregovogo hrebta Kampana i Robles daleko na pivnich vid osnovnoyi zoni mizh 39 i 40 S voni perehodyat na argentinsku storonu And Klimat Zona poshirennya listyanih lisiv harakterizuyetsya pomirnim klimatom z cherguvannyam litnogo osinnogo zimovogo ta vesnyanogo periodiv Pivostrivnij harakter Zahidnoyi Yevropi obumovlyuye vpliv okeanu na klimat Perevazhayuchi zahidni vitri prinosyat vologu vseredinu kontinentu a panivni tepli okeanichni techiyi zapobigayut utvorennyu krigi bilya uzberezhzhya Zahidnoyi Yevropi na pivden vid misu Nordkap U zahidnij chastini Yevropi zimovi temperaturi na 20 vishe serednoyi temperaturi dlya vidpovidnoyi shiroti Chim dali vglib kontinentu tim silnishe proyavi kontinentalnogo klimatu z holodnoyu zimoyu i spekotnim litom Nulova izoterma sho obmezhuye bezmoroznij klimat prohodit vid misu Nordkap u Norvegiyi na pivden do Gamburgu i Alp peretinaye Balkani i Krim dohodit do mista Baku na Kaspijskomu mori Bezmoroznij period trivaye vid 200 208 dniv na zahodi do 120 dniv na shodi yevropejskoyi chastini zoni listyanih lisiv Serednya temperatura vlitku na 55 N stanovit 21 C v toj zhe chas na Seredzemnomorskomu uzberezhzhi buvayut tri spekotnih misyaci koli temperatura perevishuye 21 C Richna kilkist opadiv v gorah i na chastini zahidnogo uzberezhzhya perevishuye 1500 mm na rik U Pireneyah Alpah Karpatah i na Kavkazi ye miscya de richna kilkist opadiv syagaye 1000 1200 mm na rik Na bilshij chastini teritoriyi Yevropi richna kilkist opadiv syagaye 500 1000 mm na rik Vidnosno m yakij klimat maye Dalekij Shid Rosiyi de vplivaye Tihij okean U Pivnichnij Americi klimat neodnakovij u riznih rajonah cherez velikij rozmir kontinentu U zoni pomirnogo klimatu litni periodi spekotnishe a zimi holodnishe nizh v Yevropi Perevazhayuchi pivnichno zahidni vitri dmut z Tihogo okeanu i stvoryuyut na zahidnomu uzberezhzhi m yakij i rivnij klimat U cij ta inshih priberezhnih zonah atmosferni opadi ryasni vseredini kontinentu opadiv vipadaye menshe HarakteristikiLisi cogo tipu visoki 25 40 m predstavleni v osnovnomu dvoma yarusami derev yarusom chagarnikiv i trav yanistim pokrovom v yakomu mozhna takozh vidiliti dva tri yarusi po visoti trav Harakternoyu risoyu listyanogo lisu ye perevazhannya vidovogo riznomanittya trav nad riznomanitnistyu derev Dereva listyanogo lisu silno rozgaluzhuyutsya do 6 8 poryadkiv utvoryuyuchi gustu kronu Listovi plastinki derev zazvichaj prosti lopatevi abo zubchasti po krayu zridka skladni Voni tonki i ne pristosovani dlya perenesennya ni silnih posuh ni moroziv tomu pri nastanni nespriyatlivogo periodu skidayutsya vzimku vsi dereva listyanogo lisu skidayut listya rozriznyayut Shirokolisti lisi v yakih dereva verhnogo yarusu mayut listya velikogo i serednogo rozmiru voni vidriznyayutsya visokoyu tinovitrivalistyu i vimoglivistyu do gruntu svitlolyubni do nih vidnosyatsya dub klen lipa yasen v yaz Shirokolistyani lisi rostut v umovah porivnyano m yakogo klimatu pozbavlenogo kontinentalnosti v yakih perevazhayut derevni porodi mayut dribni listovi plastinki ce berezovi osikovi i vilhovi lisi Dribnolisti lisi bilsh svitlolyubni i mensh vimoglivi do rodyuchosti gruntu voni takozh bilsh morozostijki Krim togo listyani lisi podilyayutsya na monodominantni i polidominantni Lisi Pivnichnoyi Ameriki Chili ta Shidnoyi Aziyi polidominantni predstavleni bagatma porodami derev a v Yevropi Sibiru na Kamchatci i Vognyanoyi Zemli monodominantni v nih okremi vidi derev perevazhayut abo utvoryuyut svogo rodu zoni Listya yavora Shirokolistyani bukovi i dribnolisti lisi mayut vsogo odin derevnij yarus i slaborozvinenij yarus chagarnikiv yakogo mozhe j ne buti Bukovi tinisti lisi z potuzhnoyu lisovoyu pidstilkoyu chastishe za inshih pozbavleni drugogo yarusu chagarnikiv i trav yanogo pokrivu utvoryuyuchi tak zvani mertvopokrovni buchini Drugij yarus v inshih shirokolistyanih lisah skladayetsya z derev menshoyi visoti V takih lisah majzhe zavzhdi dobre rozvinenij pidlisok z chagarnikiv U teplih oblastyah listyanogo lisu Priatlantichna Zahidna Yevropa shidna chastina Kitayu Pivdenni Appalachi Krim i Kavkaz u drugomu derevnomu yarusi sered chagarnikiv i trav zustrichayutsya vichnozeleni vidi a takozh liani yak derev yanisti tak i trav yanisti predstavleni nebagatma listopadnimi vidami z rodin bobovi zhimolostevi vinogradovi bruslinovi tosho Lisi mozhut buti pervinnimi abo korinnimi i vtorinnimi Vtorinni lisi chastishe buvayut dribnolistimi i vinikayut na misci znishenih pozhezhami cherez napad shkidlivih komah virubki yih lyudinoyu i z inshih prichin hvojnih i shirokolistyanih lisiv Dereva dribnolistih lisiv svitlolyubnishi i zimostijki a takozh ne vimoglivi do gruntu v porivnyanni z shirokolistyanimi derevami tomu voni z yavlyayutsya pershimi u vtorinnih lisah na miscevosti zi zminenim mikroklimatom v rezultati zagibeli korinnih lisiv Z ciyeyi zh prichini berezi i osiki rostut na okolicyah korinnih hvojnih i shirokolistyanih lisiv Nezvazhayuchi na shorichnij opad listya u cih lisah pidstilka rozvinena slabo tak yak v umovah dosit teplogo klimatu vona shvidko rozkladayetsya Grunt v takih lisah na vidminu vid hvojnih v osnovnomu blizkij do nejtralnogo po kislotnosti sho zabezpechuye umovi dlya formuvannya gumusu zemlyanimi hrobakami i bakteriyami Z ciyeyi prichini majzhe ves listyanij opad rozkladayetsya utvoryuyuchi rodyuchij gumusovij gorizont Opale voseni listya pokrivaye poverhnyu gruntu rivnim sharom i pereshkodzhaye zrostannyu mohiv tomu u listyanomu lisi mohi rostut tilki u pidstav derev abo na vistupayuchih miscyah Grunti v lisah pomirnoyi zoni mozhut buti pidzolisti lesovidi paraburozemi buri lisovi grunti temno i svitlo siri lisovi grunti rankeri gumusovani karbonatni grunti glejovi grunti i slaborozvineni grunti seredovisha isnuvannya pionernih porid Osoblivij mikroklimat yakij stvoryuyetsya v listyanomu lisi stvoryuye umovi dlya poselennya gribiv yagid riznih trav yanistih roslin U lisi zhivut chislenni korisni i shkidlivi komahi ptahi tosho Vsi meshkanci listyanogo lisu isnuyut u vzayemnij zalezhnosti i utvoryuyut cilisnu ekosistemu listyanogo lisu SkladFlora Floristichne bagatstvo i sklad listyanih lisiv zalezhat vid shiroti i viddalenosti vid okeanu Sklad yevropejsko sibirskoyi chastini cih lisiv osoblivo yih derevnogo yarusu znachno zbidnenij vnaslidok rozvitku u chetvertinnij period pokrivnogo zaledeninnya Za vinyatkom buka graba i dvoh vidiv duba zhodna derevina ne dominuye v cih lisah Yasen klen a takozh lipa i v yaz zustrichayutsya v cih lisah chasto inshi vidi mayut pidlegle znachennya Listyani lisi Pivnichnoyi Ameriki ta Shidnoyi Aziyi v tomu chisli Dalekogo Shodu Rosiyi yaki ye zalishkami arkotretichnoyi flori pliocenu vidriznyayutsya vinyatkovoyu riznomanitnistyu vidovogo skladu i samobutnistyu flori i fauni Kolhidski lisi takozh ye zalishkami arkotretichnoyi flori Dereva i chagarniki Bukovij lis u Karpatah Slovachchina U Centralnij Yevropi dominantnoyu derevoutvoryuchoyu porodoyu ye buk Buk vtrachaye svoye panuvannya u priatlantichnih oblastyah i v posushlivih chastinah Centralnoyi Yevropi napriklad na Verhnorejnskij nizovini i v mezhirichchi Zaale i Elbi u Serednij Chehiyi i Pivdennij Moraviyi Buk neridko utvoryuye verhnyu mezhu Na zvolozhenih i legkih pishanih gruntah na suhih skelyah rozvivayutsya dubovo grabovi lisi Na shid vid mezhi poshirennya buka pochinaye panuvati grab Ce sposterigayetsya u mezhirichchi Visli Serednogo Dnistra ta Dnipra Reliktovij dubovij lis zberigsya na beregah Dincya Dali na shid grab vitisnyayetsya dubom zvichajnim Majzhe vsyu Shidnoyevropejsku rivninu za vinyatkom Prikarpattya i Peredurallya zajmayut shidnoyevropejski dubovi lisi sho utvoryuyut vuzku smugu mizh stepom na pivdni i mishanimi lisami na pivnochi Voni stvoryuyut tut osoblivu zonu zustrichayuchis okremimi dilyankami na pivnich i na pivden vid neyi U derevostani ciyeyi zoni panuye dub zvichajnij z domishkoyu lipi yasenya v yazu klena gostrolistogo i polovogo Na zahodi do cih porid priyednuyutsya grab yavir chereshnya i deyaki inshi vidi U pivdennih rajonah do duba domishuyetsya berest a u dolinah richok v yaz gladkij i vilha chorna U pidlisku perevazhayut lishina bruslina borodavchasta ta glid Na pivnich pivden i osoblivo na shid derevostani pomitno zbidnyuyetsya bagato suputnikiv duba zustrichayutsya vse ridshe abo zovsim znikayut U Zavolzhi napriklad nemaye yasena klena polovogo zate chastishe pochinayut zustrichatisya lipa ilm ta klen gostrolistij Lisi z vilhi chornoyi zustrichayutsya na terasovih ponizhennyah velikih richok i po dolinah dribnih richechok Osoblivo voni poshireni u Polissi i Mesheri de richki mayut slaborozvineni dolini z nizkimi beregami Lisi z chornoyi vilhi zazvichaj priurocheni do teritorij z protochnim zvolozhennyam i bagatimi gruntami Inodi yih vidnosyat do nizinnih bolit Pidzona monodominantnih listyanih lisiv predstavlena v Yevropejskij chastini Rosiyi golovnim chinom bukom i dubom ohoplyuye zahidne peredgir ya Karpat Shidni Karpati Podilsku i visochini Moldovu Lvivsku Ternopilsku i Hmelnicku oblasti Krim a takozh chastinu Pivnichnogo Kavkazu do 600 800 m nad rivnem morya i Zakavkazzya U Prikarpatti poshireni lisi z duba buka ta v yaza Shidnoyevropejski lisi vidokremleni stepovoyu zonoyu vid listyanih lisiv pivnichnogo shilu gir Krimu ta Kavkazu Tut zonalnist virazhena u zvorotnij poslidovnosti step zminyuyetsya lisostepom potim na pivden vid jdut listyani lisi dubovi lisi yaki zminyuyutsya bukovimi lisami azh do kolhidskih lisiv Na Bessarabskij i Kam yanec Podilskij visochinah rostut dubi zvichajnij i skelnij u pivdennij chastini dub puhnastij yavir bereza Vazhlivu rol vidigraye takozh grab Dub puhnastij na ostrovi Sardiniya Italiya Lisi z duba puhnastogo seredzemnomorske nizkorosle derevo do 8 10 m zavvishki rostut perevazhno v Krimu v osnovnomu na pivdennomu shili Golovnogo pasma u nizhnij jogo chastini i na pivnochi Chornomorskogo uzberezhzhya Kavkazu v rajoni Novorosijska Jogo suprovodzhuyut grab shidnij klen polovij berest fistashka tupolista yasen gostroplodnij Fraxinus angustifolia subsp oxycarpa Juniperus oxycedrus Podekudi do nih domishuyetsya yalivec zvichajnij U pidlisku zustrichayutsya skumpiya biryuchina kizil sumah dubilnij derzhiderevo iglicya shipshina i glodi Lisi z puhnastogo duba zustrichayutsya takozh v Moldaviyi i v peredgirnih rajonah Dagestanu Lisi z duba skelnogo zvichajni u Girskomu Krimu perevazhno na pivnichnih shilah i na Pivnichnomu Kavkazi u nizhnomu girskomu poyasi do 600 800 m nad rivnem morya Duba skelnogo suprovodzhuyut dub zvichajnij berest klen polovij yablunya dika chereshnya grusha i vidi buka Pidlisok duzhe riznomanitnij i skladayetsya z lishini bruslini yevropejskoyi kizilu svidini tosho Chasto chagarnikovij yarus virazhenij slabo U deyakih rajonah Peredkavkazzya basejn Kubani pidlisok utvorenij rododendronom zhovtim U primorskih rajonah Pivdennogo Krimu u yalivcevo dubovih lisah rostut vichnozeleni sunichne derevo i chist U Zakavkazzi shiroko poshireni dub skelnij i buk shidnij z domishkoyu yavora klena polovogo beresta kashtana Chasto v cih lisah rozvinenij drugij yarus zdebilshogo z graba shidnogo U pidlisku rostut lishina i rododendron zhovtij u Zahidnomu Zakavkazzi she j rododendron pontijskij ruskus i deyaki inshi chagarniki Buk shidnij chasto zustrichayetsya i na Pivnichnomu Kavkazi Listyanij lis Nizhnye Blakitne ozero Kabardino Balkariya U Karpatah bukovi lisi utvoreni bukom yevropejskim z domishkoyu graba yavora duba skelnogo klena gostrolistogo i inshih porid miscyami do nih priyednuyutsya yalina i yalicya Chagarniki zazvichaj rostut okremimi ekzemplyarami i ne utvoryuyut sucilnogo yarusu U Krimu bukovi lisi zajmayut v osnovnomu pivnichni shili gir Domishkoyu do nih ye lipa yasen grab osika Chagarnikovij yarus majzhe zavzhdi vidsutnij Na Kavkazi bukovi lisi rostut u serednomu poyasi gir vid 500 m nad rivnem morya do verhnoyi mezhi lisovogo poyasu Krim buka tut zustrichayutsya grab lipa yavir yasen tosho U Zahidnomu Zakavkazzi do nih domishuyetsya kashtan Chagarnikovogo yarusu zazvichaj nemaye tilki u Zahidnomu Zakavkazzi rozvivayetsya vichnozelenij pidlisok z lavrovishni rododendrona pontijskogo chornici kavkazkoyi i paduba Blizhche do verhnoyi mezhi lisu bukovi lisi i v Krimu i na Kavkazi nabuvayut harakteru nizkoroslogo krivolissya z gustim i riznomanitnim travostoyem Neveliki ostrivci bukovih lisiv zustrichayutsya na Podilli ta u Moldaviyi Pivnichni monodominantni lisu utvoryuyut girski poyasi na Urali i Sihote Alini z lipi na Altayi i v Sayanah z berezi i osiki Albiciya iranska Duzhe svoyeridni lisi z u Taliskih gorah u pivdennij chastini Azerbajdzhanu Do duba domishuyetsya poryad z grabom i dekilkoma vidami klena i grushi deyaki subtropichni porodi Albiciya iranska Zelkova hurma drugij yarus utvoryuye parrotiya chagarnikovij yarus skladayetsya z mushmuli bereki padubu glodu z lian zustrichayutsya sarsaparel i ozhina U Kolhidi ta inshih rajonah Zakavkazzya zustrichayutsya pervinni lisi z z pidliskom z samshita paduba Osoblivij klimat Kolhidi spriyaye zrostannyu riznih vidiv derevnih listyanih roslin vklyuchayuchi i vichnozeleni Sered nih bagato reliktiv tretinnogo periodu i endemikiv Kolhidski lisi tyagnutsya vid Kolhidi cherez vsyu Malu Aziyu uzdovzh pivdennogo uzberezhzhya Chornogo morya i dilyatsya na vlasne Kolhidskij abo Kolhidsko Seredzemnomorskij nizhchij shabel i visheroztashovanu Kolhidsko Centralnoyevropejskij shabel U nizhnij shodinci panuyut dub kashtan i lipa sriblyasta U verhnomu shabli dominuye buk u bilsh osvitlenih miscyah razom z nim rostut grab Ostrya klen polovij tosho Dlya oboh stupeniv kolhidskih lisiv harakterna nayavnist vichnozelenogo pidliska predstavlenogo rododendronom pontijskim padubom gostrolistim tosho U deyakih miscyah rododendron utvoryuye neprohidni hashi Z lian na osvitlenih miscyah zustrichayutsya sarsaparel i ozhina U Zahidnomu Pereduralli osnovnij lisovimi porodami staye lipa do yakoyi u velikij kilkosti domishuyutsya v yaz i klen gostrolistij Pidlisok utvoreno lishinoyu zhimolostyu lisovoyu cheremhoyu i deyakimi inshimi chagarnikami Lipovi lisi zustrichayutsya podekudi i na zahid vid richki Biloyi Bereznyak Zahidnij Sayan Rosiya 330 m nad rivnem morya Osikovij gaj hrebet Vehovij Zahidnij Sayan Rosiya Pivnichna monodominantna pidzona u Sibiru postupovo viklinyuyetsya azh do Serednosibirskogo ploskogir ya i skladayetsya z berezovih i osikovih lisiv Berezovi lisi skladayut 60 vsiyeyi ploshi listyanih lisiv teritoriyi kolishnogo SRSR osikovi do 13 potim dubovi ta bukovi lisi Na pivnochi tajgovoyi zoni Rosiyi poshireni lisi z berezi puhnastoyi u serednij i pivdennij chastini lisi z berezi povisloyi i osiki Veliki masivi takih lisiv yaki ye vtorinnimi isnuyut bilya velikih promislovih centriv Yevropejskoyi chastini Rosiyi Uralu i Altayu U smuzi pivdennoyi tajgi u pidlisku berezovih lisiv zustrichayutsya lipa klen gostrolistij lishina bruslina borodavchasta zhimolost Berezovi i osikovi lisi pivdnya Zahidnogo Sibiru ye korinnimi voni tyagnutsya shirokoyu smugoyu vid Uralu do Minusinskoyi ulogovini i zaminyuyut vidsutnyu u Zahidnomu Sibiru zonu shirokolistyanih lisiv Osnovu zahidnosibirskih osikovih lisiv skladayut bereza povisla osika a takozh bereza puhnasta Na drenovanih dilyankah poshireni bereznyaki zelenomohoviki Na mensh drenovanih ploskih dilyankah vododiliv zustrichayutsya bereznyaki dovgomohoviki Najzvolozhenishi bereznyaki vododiliv zajnyati sfagnovimi bereznyakami Na pivnochi ciyeyi zoni poshireni visokostovburni lisi z pidliskom z cheremhi gorobini riznih vidiv shipshini ta verb U Zahidnomu Sibiru i Girskij Shoriyi zustrichayutsya ostrovi lipovih lisiv osnovu yakih skladaye Vtorinni lisu z vilhi siroyi zustrichayutsya tilki v zoni hvojnih lisiv i tilki na misci yalinnikiv U pivnichnij chastini tajgi v nih zvichajnij pidlisok z yalivcyu Neridko seroolshanniki zustrichayutsya na uzlissyah mizh hvojnim lisom i lugom Na Dalekomu Shodi lisi ciyeyi pidzoni v osnovnomu lipovi Voni skladayut nizhnij lisovij poyas peredgir yiv Sihote Alinya i Malogo Hinganu Parkovi berezovi lisi zajmayut bilshu chastinu Kamchatki i pivnichne uzberezhzhya Ohotskogo morya vid Yamskoyi gubi do Ohotska zustrichayutsya takozh na Sahalini i Kurilskih ostrovah Osnovu yih stanovit Betula ermanii povilno zrostayuche derevo sho dosyagaye visoti 12 15 m v optimalnih umovah do 20 m U morskogo i okeanskogo uzberezhzhya i bilya verhnoyi mezhi lisu stovburi beriz neridko silno vikrivleni U pidlisku kamennoberezovih lisiv na Kamchatci zrostaye zhimolost sinya i vishe v gori z yavlyayutsya i kedrovij slanec Na uzlissyah uzdovzh strumkiv i u rozridzhenih lisah rozvivayetsya potuzhne visokotrav ya zavvishki do 2 3 5 metriv z Heracleum maximum bugili lisovoyi tosho Na pivdennomu zahodi ostrova Sahalin i na pivdennih Kurilah Kunashir i Iturup rostut hvojno shirokolistyani lisi derevostani yakih skladayut dub mongolskij Sahalin i i Acer ukurunduense Fraxinus mandshurica Abies sachalinensis i Picea glehnii Kalopanax septemlobus Prunus maximowiczii tosho Na Kunashiri zustrichayetsya Magnolia obovata teplolyubne reliktove derevo U pidlisku rostut rizni vidi bruslini i kalini araliya visoka Kunashir chislenni liani i Actinidia arguta limonnik kitajskij tosho Takozh dlya lisiv Sahalinu i Kuril vlastive visokotrav ya podibne Kamchatskomu tilki z she bilshoyu kilkistyu vidiv Na Dalekomu Shodi Rosiyi na rivninah Priamur ya i peredgir yah Bureyinskogo hrebta a takozh u peredgir yah Sihote Alina do visoti 200 300 m nad rivnem morya rostut shirokolisti polidominantni lisi Zajnyata nimi teritoriya ne zaznala zaledeninnya i ci lisi mayut duzhe bagatoyu roslinnistyu tut mozhna zustriti relikti tretinnogo periodu ale duzhe malo vidiv vlastivih yevropejskim lisam Derevostan utvoryuyut dub mongolskij Tilia amurensis Acer pseudosieboldianum Betula costata Betula dahurica grab Z chagarnikiv osoblivo chasto zustrichayutsya rododendron Corylus sieboldiana i Corylus heterophylla Philadelphus Deutzia parviflora var amurensis araliya visoka Miscyami ryasno rozrostayutsya liani limonnik kitajskij derevogubec tosho U zaplavnih lisah rostut v yaz Fraxinus mandshurica gorih manchzhurskij U Pivnichnij Americi osnovnimi porodami v listyanih lisah ye dub kariya kashtan yistivnij gorih chornij lipa yasen v yaz blizhche do pivnichnih rajoniv regionu perevazhayut buk i klen Dereva i chagarniki v cih lisah duzhe riznomanitni i bagato aborigennih vidiv ne vidomi v Yevropi v toj zhe chas chimalo yevropejskih porid introdukrovano u Pivnichnu Ameriku Lisi v Chili U Chili listyani lisi utvoryuyut roslini rodu pivdennij buk Roble a na pivden i na vishomu poyasi gir U pidlisku zustrichayutsya bagato vichnozelenih vidiv Lisi velmi shozhi na najkrashe rozvineni dibrovi Centralnoyi Yevropi Dereva dosyagayut tut visoti 39 40 m Visota taka zh Vrazhayut duzhe potuzhni stovburi Stovbur odnogo dereva mozhe obhopiti rukami 13 osib za svoyim viglyadom nagaduyut bukovi lisi Taki zh lisi zbereglisya u zahidnij chastini ostrova Pivdennij Nova Zelandiya Trav yani roslini Cvitinnya u listyanomu lisi Nortgemptonshir Angliya Anemona zhovteceva u listyanomu lisi Nimechchina Trav yanistij pokriv u listyanih lisah dobre rozvinenij i bagatij vidami Tut v umovah silnogo zatinennya i horoshogo rozvitku listovoyi pidstilki rostut travi z shirokimi i tonkimi listovimi plastinkami v osnovnomu geofiti sered nih bagato efemeroyidiv yaki vikoristovuyut dlya cvitinnya period dovgogo svitlovogo dnya koli dereva i chagarniki she ne pokrilisya listyam i ne zatulyayut soboyu svitlo Voni zapasayut pozhivni rechovini v korenevishah bulbah i cibulinah sho znahodyatsya na nevelikij glibini Nevelikij shar lisovoyi pidstilki spriyaye yiyi shvidkomu progrivannyu navesni koli sonyachni promeni she ne zatrimuyutsya listyam derev i dosyagayut poverhni gruntu U cej period lisovi geofiti shvidko vipuskayut oblistneni pagoni i cvitut Pislya cvitinnya i zapasannya pidzemnimi organami pozhivnih rechovin vsi nadzemni organi cih roslin vidmirayut roslini perehodyat v period spokoyu Vsi trav yanisti roslini listyanih lisiv duzhe vimoglivi do gruntu Pislya togo yak derevni roslini pokriyutsya listyam osvitlenist gruntu i trav yanogo pokrivu v lisi ne tilki pogirshuyetsya a j staye nerivnomirnim sho vidbivayetsya na harakteri rozpodilu trav yanogo pokrivu Trav yanij pokriv dobre rozvinenij na osvitlenih dilyankah u zatinenih miscyah rostut lishe deyaki roslini yaki najchastishe ne plodonosyat Nezvazhayuchi na ce lisovi travi vidnosyat do tinovitrivalih roslin Vidminnosti zh u vidovomu skladi dubovih bukovih berezovih ta inshih listyanih lisiv zalezhat v pershu chergu vid umov osvitlenosti Zatemnenist i zahist vid vitru sho stvoryuyutsya v lisi spriyayut stabilnosti vologosti u poverhni gruntu tomu trav yanisti roslini v lisi she j gigrofiti U dibrovah sered trav perevazhayut yaglicya medunka temna kopitnyak pidmarennik zapashnij zirochnik lisovij zirochnik lisovij fialka divovizhna Iz zlakiv chasto zustrichayutsya tonkonig lisovij prosyanka stokolos Benekena kuconizhka lisova kostricya veletenska i Festuca altissima sered osok osoka lisova i osoblivo ryasna miscyami osoka volosista U pivnichnishih rajonah i zaplavnih dibrovah bagato paporotiv bezshitnik zhinochij shitnik cholovichij Z efemeroyidiv shiroko poshireni zirochki zhovti ryast shilnij pshinka vesnyana anemona zhovteceva U zahidnishih dibrovah zvichajni krim togo Dentaria bulbifera i Dentaria quinquefolia proliska dvolista i sibirska ryast Marshalla miscyami cibulya vedmezha Fialka divovizhna u listyanomu lisi U listyanih lisah Prikarpattya i Peredkavkazzya krim zvichajnih dibrovnih tinolyubnih roslin rostut gorobejnicya purpurovo sinya shavliya lipka medunka m yaka china chorna osoka girska tosho Iz zlakiv chastishe zustrichayutsya tonkonig dibrovnij gryasticya Brachypodium sylvaticum kuconizhka pirchasta kunichnik ocheretyanij Z efemeroyidiv mozhna pobachiti proliski sibirski pshinka anemona ryast zirochki zheruha U lipovih lisah Peredurallya trav yanij pokriv utvoryuyut pidmarennik zapashnij zirochnik lisovij fialka divovizhna kopitnyak yaglicya tosho zvichajni dlya listyanih lisiv tenelyubi Na vologishih miscyah rostut chistec lisovij akonit Bessera deyaki paporoti U lisah z puhnastogo duba vsyudi zvichajnij plyush U vologishih tinistih miscyah rostut Brachypodium sylvaticum gryasticya zhivokist krimskij ta inshi lisovi travi U rozridzhenih svitlih lisah perevazhayut tipchak Thinopyrum intermedium ta posuhovitrivale riznotrav ya U lisah Talishskih gir trav yanij pokriv zazvichaj slabko rozvineno i utvoreno v osnovnomu zlakami Brachypodium sylvaticum gryasticya Poa nemoralis i osokami lisovoyu i viddalenokoloskovoyu a takozh paporotyami tosho U kolhidskih lisah na stovburah derev zvichajni plyush Dioscorea communis i hmil a u zabolochenih miscyah zustrichayutsya osoka nespravzhnosmikavceva rogiz shirokolistij i paporoti orlyak listovik skolopendrovij tosho Na stovburah i gilkah derev poselyayutsya chislenni epifitni mohi i paporot bagatonizhka U lisah z vilhi borodatoyi v trav yanomu pokrivi perevazhaye Matteuccia Matteuccia ta anemona dibrovna u listyanomu lisi U karpatskih bukovih lisah krim zvichajnih dlya listyanih lisiv trav yaglici pidmarennika Mercurialis kopitici zustrichayutsya roslini vlastivi temnohvojnim lisah napriklad kvasenicya U bukovih lisah Krimu travostij utvoreno tonkonogom dibrovnim pidmarennikom Mercurialis i inshimi tinolyubnimi travami z efemeroyidiv harakterna Dentaria quinquefolia U trav yanomu pokrivi kavkazkih bukovih lisiv mozhna zustriti pidmarennik Mercurialis tonkonig lisovij Paris Festuca drymeja kupinu bagatokvitkovu i paporoti bezshitnik zhinochij shitovnik cholovichij i Matteuccia Z efemeroyidiv osoblivo bagato zirochki proliskiv zheruh vedmezhoyi cibuli ciklameniv U girskih dibrovah perevazhayut kunichnik nazemnij Brachypodium sylvaticum kuconizhka pirchasta pidmarennik zapashnij materinka bukvicya likarska zvirobij perestrich Dorycnium tosho U vtorinnih lisah z puhnastoyi berezi grunt pokritij zelenim mohom tut zberigayutsya bagato roslin harakterni dlya yalinovih i sosnovih lisiv i poselyayutsya luchni travi U smuzi pivdennoyi tajgi u vtorinnih berezovih lisah u trav yanomu pokrivi zustrichayutsya vidi harakterni dlya dibrov zelenchuk zhovtij medunka temna osoka volosista china vesnyana tosho mohiv tut nabagato menshe Na misci lipovih i dubovih lisiv zazvichaj vinikayut bereznyaki z yagliceyu Dlya zoni shirokolistyanih lisiv harakterni vtorinni osikovi lisi z yagliceyu i osokoyu volosistoyu U pivnichnij chastini zahidnosibirskih berezovih lisiv perevazhayut kunichnik nazemnij i trostinnij snit kostyanicya voronyache oko Bagato berezovo osikovi lisi vododiliv zabolocheni v nih udostal roste Dlya trav yanih chagarnikiv kam yanoyi berezi harakterni U najzvolozhenishih miscyah perevazhayut Filipendula camschatica i rizni vidi hvoshiv U gorah Sihote Alinya dlya gayiv kam yanoyi bereza zvichajnij badan tovstolistij U shirokolistyanih lisah Dalekogo Shodu sered trav perevazhayut samobutni vidi lishe deyaki trav yanisti roslini zustrichayutsya yak v yevropejskih tak i v dalekoshidnih lisah paporoti Matteuccia shitnik cholovichij tosho kostricya veletenska pidmarennik zapashnij pechinochnicya Trav yanistij pokriv bagatij i riznomanitnij tut rostut osoki polinu Melampyrum vika konvaliya tosho Gribi Pidberezovik u listyanomu lisi Polsha Do listyanih lisiv priurocheni gribi z klasu gruntovih saprotrofov pidgrupi lisovi gruntovi saprotrofi sho meshkayut na opade i na grunti v lisi Gribi saprotrofi poselyayutsya na mertvij derevini derev i rujnuyut yiyi pri comu na poverhni stovburiv voni utvoryuyut bagatorichni plodovi tila Na mertvih berezah osoblivo chasto zustrichayutsya siri bagatorichni cirlopodibni plodovi tila trutovika spravzhnogo i bili probkovi odnorichni plodovi tila Fomitopsis betulina Duzhe shiroko poshirena sho roste na pnyah i vidmerlih stovburah shirokolistyanih porid duba buka kashtana Ale najchislennishi u listyanomu lisi mikorizni gribi sho utvoryuyut mikorizi na korenyah listyanih derev Grunt v lisi osoblivo poblizu korinnya derev pronizano gribniceyu mikoriznih gribiv a na poverhni z yavlyayutsya chislenni plodovi tila cih gribiv ce pidbereznik pidosikoviki siroyizhki tosho Yaksho pidosikovik vstupaye u simbiotichni vidnosini z bagatma vidami listyanih derev osika topolya verba dub buk grab bereza to pidbereznik tilki z berezoyu Yistivni gribi rodu Melanogaster z napivpidzemnimi plodovimi tilami utvoryuyut mikorizu perevazhno z korenyami listyanih derev osoblivo chasto zustrichayetsya v dubovih i grabovih lisah vstupaye v simbioz tilki z derevami shirokolistyanih porid Chornij tryufel roste v lisah razom z dubom bukom grabom v osnovnomu na pivdni Franciyi bilij tryufel sho roste na teritoriyi kolishnogo SRSR roste v listyanih lisah z berezoyu topoleyu ilmom lipoyu verboyu gorobinoyu glodom Fauna Para chikotniv u gnezdi Fauni listyanih lisiv vlastiva sezonnist ce pov yazano z sezonnimi zminami klimatu i z tim sho vzimku lis pozbavlenij listya ne zabezpechuye nadijne ukrittya lisovim meshkancyam U listyanomu lisi zhivut v osnovnomu perelitni ptahi takozh harakterni vidi ptahiv sho zhivut u duplah i kronah derev Bagato ptahiv listyanogo lisu raduyut nas svoyim spivom ulyublenim miscem zhittya znamenitih svoyim spivom solov yiv solovejko shidnij ta solovejko zahidnij ye listyani lisi Yevropi Drozd chikoten i chechitka zvichajna lyublyat selitisya u berezovih lisah Mala muholovka zustrichayetsya viklyuchno u bukovih lisah Nimechchini Yevropejski listyani lisi sluzhat ulyublenim miscem zhittya dlya tinivka lisova sinicya blakitna i sinicya bila kostogriz Taki perelitni ptahi yak ivolgi i solov yi prilitayut z pivdnya najostannishimi koli pokriti listyam dereva nadayut dostatnij zahist yih gnizd Berezovi gayi ye ulyublenim miscem zhittya zalishayetsya na zimivlyu v lisah teteruk vazhlivim ob yektom promislu yakij vzimku harchuyetsya brunkami a navesni serezhkami berezi ta vilhi Z ssavciv shirokolistyaim lisam viddaye perevagu blagorodnij olen vin zustrichayetsya na pivdni Sibiru Dalekomu Shodi Kavkazi po vsij Zahidnij Yevropi v Pivdennij Skandinaviyi v Pivnichnij Americi ta inshih miscyah vvazhayuchi za krashe rozridzheni dilyanki lisu z gustim pidliskom Svitlih lisiv z dobre rozvinenimi pidliskom i pidrostom dotrimuyetsya i kosulya vona zhivitsya roslinnoyu yizheyu v tomu chisli listyam listyanih derev Cerambyx cerdo na gilci lipi U lisovomu grunti zhive bezlich komah sered nih pov yazani z korenevoyu sistemoyu roslin lichinki zhukiv dovgonosikiv zlatok meshkanci rozkladayutsya organichnih zalishkiv lichinki zhukiv bronzivok bagatoh muh a takozh rizni hizhi komahi napriklad zhuzhelici U lisovij pidstilci meshkayut komahi stratobionti inshu ekologichnu nishu zajmayut komahi hortobionti meshkanci trav yanogo pokrivu tamnobionti meshkanci chagarnikiv i dendrobionti meshkanci derev Sered meshkanciv trav yanistih roslin zustrichayutsya yak komahi sho trimayutsya na poverhni roslin i harchuyutsya cimi roslinami abo inshimi komahami tak i meshkanci tovshi listya stebel butoniv plodiv sho viklikayut rozrostannya tkanin roslin galiv Useredini stovbura i gilok derev zhivut lichinki zhukiv koroyidiv i zhukiv zabolonnikiv a takozh zhuki vusachi i lichinki zhukiv zlatok Svoyi meshkanci znahodyatsya i u vidmerloyi derevini komahi ksilobionti deyaki zhuki murahi bdzholi U kronah derev listyanogo lisu zhivut listogrizuchi formi komah zhuki listoyidi i yih lichinki gusenici metelikiv tosho Lyalkuvannya zh listogrizuchih komah vidbuvayetsya pid lusochkami na stovburah derev abo v grunti abo v roslinnih reshtkah na yiyi poverhni Listyani dereva mozhut silno postrazhdati vid poyidannya yih shkidlivimi listogrizuchimi komahami takimi yak yabluneva mil neparnij shovkopryad tosho Ale krim shkodi komahi nadayut i korist lisovim roslinam Komahi spriyayut rozselennyu roslin po teritoriyi Velike znachennya komah zapilyuvachiv v zhitti roslin pri comu stvoryuyutsya simbiotichni vidnosini mizh nimi PrimitkiValter G Rastitelnost zemnogo shara Ekologo fiziologicheskaya harakteristika Tom II Lesa umerennoj zony M Progress 1974 422 s LiteraturaTimonin A K Botanika v chetyryoh tomah Tom 3 Vysshie rasteniya M Izdatelskij centr Akademiya 2007 S 331 332 352 s Valter G Rastitelnost zemnogo shara Ekologo fiziologicheskaya harakteristika Tom II Lesa umerennoj zony M Progress 1974 422 s Drevesnye porody mira Tom 2 Pod red G I Vorobyova M Lesnaya promyshlennost 1982 352 s Drevesnye porody mira Tom 3 Drevesnye porody SSSR Pod red K K Kaluckogo M Lesnaya promyshlennost 1982 264 s Alekseev Yu E i dr Shirokolistvennye lesa Travyanistye rasteniya SSSR V 2 t Otv red doktor biol nauk Rabotnov T A M Mysl 1971 T 1 S 30 38 487 s 60 000 ekz Alekseev Yu E i dr Melkolistvennye lesa Travyanistye rasteniya SSSR V 2 t Otv red doktor biol nauk Rabotnov T A M Mysl 1971 T 1 S 38 42 487 s 60 000 ekz Gorlenko M V Bondarceva M A Garibova L V Sidorova I I Sizova T P Griby SSSR M Mysl 1980 S 41 51 303 s Brem A E Zhizn zhivotnyh V tryoh tomah Tom 2 Pticy M Terra 1992 352 s ISBN 5 85255 130 9 Blinnikov V I Zoologiya s osnovami ekologii Ucheb posobie dlya studentov M Prosveshenie 1990 224 s ISBN 5 09 002688 2 Yahontov V V Ekologiya nasekomyh M Vysshaya shkola 1964 460 s Kajgorodov D Besedy o russkom lese Krasnolese Chernolese Dm Kajgorodov SPb FormaT 2004 304 s 3 000 ekz ISBN 5 98147 009 7 v per