Хасекі Хюррем-султан (лат. Haseki Hurrem Sultan, італ. la Hurrem, осман. خرم حسکي سلطان, тур. Hürrem Haseki Sultan, справжнє ім'я Анастасія Гаврилівна Лісовська з'явилося в пізній літературній традиції; близько 1502 або 1505, Рогатин — 15 квітня 1558, Стамбул) — привілейована хатун, пізніше законна дружина Сулеймана І Пишного, султана Османської імперії, меценатка та філантроп. Перша хасекі-султан, засновниця епохи жіночого султанату, одна з найвпливовіших жінок в історії Османської імперії. Між 1517 та 1520 роками потрапила до гарему, стала коханою дружиною Сулеймана І, з яким вела віршоване листування. Власним коштом будувала мечеті, школи, лікарні для жінок, караван-сараї та кухні в Стамбулі, Едірне, Єрусалимі, Мецці й Медині, опікувалася становищем жінок у гаремах. Сприяла сходженню на престол свого третього сина Селіма II. Оспівана в літературі, образотворчому мистецтві, музиці та кіно. Входить до переліку найвідоміших жінок давньої та сучасної України.
Роксолана Гюррем-султан | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
Спадкоємець: | Селім ІІ | |
Ім'я при народженні: | невідоме | |
Народження: | приблизно 1505 с. Лучинці, Рогатин, Руське воєводство (Галичина), Королівство Польське Чемерівці, Подільське воєводство (Поділля), Королівство Польське місце невідоме | |
Смерть: | 15 квітня 1558 Стамбул, Османська імперія | |
Поховання: | Сулейманіє Джамі | |
Національність: | українка | |
Країна: | Османська імперія | |
Релігія: | християнство → іслам | |
Рід: | Османи | |
Шлюб: | Сулейман I Пишний | |
Діти: | Мехмед, Селім II, Баязид, Джихангір, Міхрімах-султан, Абдулла | |
| ||
|
Біографія
Походження
Народилася приблизно в 1504 або 1505 році. Дані про походження Роксолани суперечливі. В Європі Хюррем була відома як Роксолана. Цим ім'ям вперше її названо послом Священної Римської імперії в Османській імперії Ож'є Гісленом де Бусбеком, автором виданих в 1589 році у Парижі латиномовних «Турецьких записок» (лат. Legationis Turcicae epistolae quatuor IV). В цьому творі він назвав її Роксоланою, опираючись на ймовірне походження Хюррем з території, називаємої в Речі Посполитій в кінці XVI століття Роксоланія (від племені роксоланів, згаданих Страбоном як жителів Північного Причорномор'я ). Численні перевидання твору де Бусбека вже в XVI столітті посприяли поширенню і популяризації вигаданого імені в європейських країнах.
Венеційський посол — Джованні Баттіста Тревізано — називав її «султанкою з Русі»: «Sultana, ch’è di Russia».
Михалон Литвин, який був у середині XVI століття послом Великого князівства Литовського в Кримському ханстві, у своєму творі 1548—1551 років «Про звичаї татар, литовців і москвитян» (лат. De moribus tartarorum, lituanorum et moscorum), описуючи торгівлю рабами вказує, що «і найулюбленіша дружина нинішнього турецького імператора мати першонародженого [сина] його, який буде правити після нього, викрадена була із землі нашої».
Самуель Твардовський у поемі «Велике Посольство» (написана між 1621 і 1623, видана в 1633) писав, що йому казали турки, що вона була дочкою православного священника з Рогатина - міста в Івано-Франківській області, на території сучасної України. Згодом у художніх творах з'явилося його прізвище — Лісовський.:
Ця, що Соліман зве королівською сестрою. Підлого з Рогатина православного священика була дочкою.
Але Рогатин, як і вся Галичина, не входив до складу Великого князівства Литовського, а був частиною Королівства Польського.
За версією ж польського поета Мавриція Гославського, Роксолана родом із містечка Чемерівці в Хмельницькій області, на території сучасної України. Олександр Галенко вважає, що припущення про таке її походження теж належить до XIX століття і не спирається на надійні докази. Першоджерела XVI століття не фіксують дошлюбного імені й прізвища Хюррем-султан. За польською літературною традицією її справжнє ім'я було Олександра й вона була донькою рогатинського священника Гаврила Лісовського, який служив у церкві Святого Духа, яка збереглася й донині. В українській літературі XIX століття дівчину стали називати Анастасією, цю версію прийняли деякі радянські історики. Американська дослідниця припускає, що ім'я Анастасія або Настя з'явилося в літературі під впливом фольклору і, посилаючись на Михайла Орлича, наводить буковинську народну пісню:
В Рогатині, на зарінку
Там татари вкрали дівку
Вкрали дівку Настусеньку
Чорнобриву, молоденьку
Та й забрали в Туреччину
Та й продали до гарему.
Михайло Орлич повідомляв, що чув цю пісню від бабусі. Також він від неї чув, що «начебто на весілля Насті й Сулеймана їздила в супроводі козаків і Настіна мати й інші казки». Ірина Книш називає «старою народною» піснею, яка насправді є переробленим уривком поеми Мавриція Гославського «Поділля» (1827 г.). Аналогічної помилки припускає й Орлич.
Невідомо, наскільки первинні «старі народні» пісні про Роксолану і чи датуються вони терміном раніше 1880 року, коли ім'я Анастасія Лісовська з'явилося у Михайла Орловського в історичній повісті «Роксолана або Анастасія Лісовська». Київський історик Володимир Грабовецький стверджував, що при пошуках в архівах в галицьких міських і земських актових книгах не виявив згадки роду Лісовських до середини XVI століття. Михайло Орловський, вслід за Маврицієм Гославським, писав, що Роксолана була родом не із Рогатина, а із Чемеровець.
У султанаті
Сулейман I Пишний, син Селіма І Грізного, був одним з найвідоміших османських султанів. У Європі його звали Пишний, в Османській імперії — Кануні (Законодавець) — за створення законів, спрямованих на захист інтересів феодалів, закріплення селян за їхніми земельними ділянками, які належали поміщикам — фактично, це було введення кріпацтва.
Імовірно, Хюррем привезли до невільничого ринку в Кафі, звідки дівчинка потрапила на Аврет Пазари (Жіночий Ринок) у Стамбулі, на якому й була куплена. Шейх Кутб аль-Дін аль-Нахравалі, один з релігійних діячів Мекки, був у Стамбулі наприкінці 1557 року й записав у спогадах, що Хюррем стала служницею при дворі Ханчерлі Фатьми-султан (дочки принца Махмуда, сина султана Баязида ІІ). Ханчерлі подарувала свою служницю в гарем Сулеймана ще до того, як він став султаном.
У гаремі Бабус-сааде («Брами блаженства») їй дали ім'я Хюррем (по-перськи — радість).
Махідевран, мати принца Мустафи, рабиня албанського чи черкеського походження, почала ревнувати султана до Роксолани. Сварку між нею і Махідевран у своєму звіті за 1553 описав венеційський посол Бернардо Наваджеро:
![]() | … Гордовита черкеска напала на Хюррем, стала ображати її, навіть подряпала їй обличчя, роздерла сукню і стала рвати їй волосся. Через якийсь час Хюррем покликали в спальню до султана. Хатун відмовилася йти до падишаха, сказавши, що в такому вигляді вона з'явитися перед повелителем не може. Однак султан наказав їй прийти і розповісти особисто, що сталося. Після цього в опочивальню до султана була запрошена Махідевран. Вона повинна була дати своє пояснення події. Махідевран заявила, що їй зобов'язані підкорятися всі в гаремі і що Хюррем ще легко відбулася. Слова Махідевран розлютили султана. Гордовита Махідевран впала в немилість, а Хюррем після цього випадку стала коханою дружиною. | ![]() |
Першого сина Роксолана народила в жовтні 1522 року. За законами віри, султан міг мати чотирьох законних дружин та стільки наложниць, скільки міг утримувати. До Сулеймана османські султани не брали офіційних шлюбів уже близько століття, всіх дітей їм народжували наложниці. Жінки, що народжували синів, приймали іслам і ставали фаворитками.
- Перша фаворитка Сулеймана — Фюлане. Народила сина Махмуда, який помер 9-річним 30 жовтня 1521 року під час епідемії віспи. А також доньку — Фатму Нур-султан(1516–1561).
- Друга — Гюльфем. Її син Мурад (нар. 1519) теж помер у 1521 від віспи (17 жовтня).
- Третя — Махідевран Султан (також знана як Гюльбахар — Весняна троянда). У 1515 народила сина Мустафу (страчений 6 жовтня 1553 у міжусобицях за наказом батька). А у 1525 — доньку Разіє Султан (померла у 1571).
- Четвертою фавориткою Сулеймана стала Хюррем.
Шлюб та гучне весілля Сулеймана і Хюррем відбулися в 1530 році. Султан призначив їй посаг у 5 тисяч золотих. Також Сулейман запровадив спеціально для Хюррем титул хасекі (осман. «султана, особисто відзначена султаном»), другий за значущістю в гаремі після валіде — щоб позбавити першості титул башкадин (осман. «головна пані»), який за традиційною гаремною ієрархією належав матері старшого сина султана — Махідевран.
Після смерті матері султана Айше Хафси Султан у 1534 році Роксолана стала управителькою гарему. Після пожежі 25 січня 1541 в Старому палаці, де розташовувався гарем, домоглася його перенесення до султанської резиденції Топкапи, місця засідань уряду.
У дні розлуки (Сулейман зробив 13 військових походів) Роксолана і султан листувалися віршами перською, турецькою і арабською. Збереглося 8 листів Хюррем до Сулеймана, написаних між 1528 та 1557 роками. Писали їх палацові писарі, але деякі — мають оригінальні автографи султани.
Роксолана запропонувала султанові збудувати мечеть, названу його ім'ям — Сулейманіє-Джамі. У ній і похована.
![]() | ![]() | ![]() |
Османська імперія за доби Сулеймана |
В останні роки життя Роксолана намагалася не розлучатися з чоловіком. Зиму кінця 1557- початку 1558 року вони провели в Едірне, разом повернулися до Стамбулу. За переказами, ще до її смерті султан присягнув не мати інших жінок.
Хюррем Султан померла 15 або 18 квітня 1558 року. Похована в мавзолеї, збудованому на подвір'ї мечеті Сулеймана. Сулейман проводив активну діяльність на її честь, по всій імперії збудував велику кількість об'єктів, присвячених їй.
Султан помер в ніч з 5 на 6 вересня 1566 під час військового походу на Угорщину. Тіло падишаха перевезли до Стамбулу і поховали поруч з Роксоланою.
Хюррем народила султану 6 дітей — 5 синів (четверо з яких загинули, борючись за трон (як і Мустафа, син Махідевран)) і доньку Міхрімах.
- син Мехмед (тур. Mehmed) (жовтень 1522 — 6 листопада 1543),
- донька Міхрімах (тур. Mihrimah) (близько 1522 — 25 січня 1578), яку Сулейман, за переказами, любив найбільше, на її честь збудував мечеть. У 1539 видана за Рустема-пашу, який 28 листопада 1544 року став великим візиром.
- син Селім (тур. Selim) (28 травня 1524 — 12/15 грудня 1574), єдиний з синів пережив батька.
- син Абдуллах (тур. Abdullah) (помер у 1526),
- син Баязид (тур. Bajezid) (1525 або 1526 — 25 вересня 1561), одразу після смерті Роксолани здійняв повстання проти батька і брата. Зазнав поразки, переховувався в Персії, де його стратили за наказом Сулеймана.
- син Джихангір (тур. Cihangir) (1530 — 27 жовтня 1553). За переказами, помер з жалю за братом (за іншою версією — через те, що Мустафа призвичаїв його до опію).
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Описи сучасників
Сучасники Роксолани описували її скоріше як милу, ніж красиву. Венеційський посол Бернардо Наваджеро у 1553 році доповідав:
![]() | Його величність султан так сильно кохає Роксолану, що в османській династії іще не бувало жінки, яка б тішилася більшою повагою. Кажуть, в неї милий, скромний вигляд, і вона дуже добре знає натуру Великого володаря. | ![]() |
Венеційський посол Домініко Тревізано казав, що Роксолана молода, але не красива (італ. «giovane, ma non bella»), а стамбульський люд вважав її за відьму.
У 1554 році Тревізано писав про Роксолану із Стамбулу:
![]() | Для його величності султана це така кохана дружина, що, — переказують, — відколи він її спізнав, відтоді вже не захотів знати якоїсь іншої жінки: ну, а чогось такого не робив ще ніхто з його попередників, бо в турків є звичай — міняти жінок. | ![]() |
Політична діяльність
З початку правління Роксолани розпочався період, який історики називають правлінням привілейованих жінок, правлінням султан або жіночим султанатом — коли дружини султанів значно впливали на політичні дії своїх чоловіків (друга половина XVI — перша половина XVII століття).
Згідно із протоколом османського двору, Хюррем разом із донькою Міхрімах написала листи до польського короля Сигізмунда II Августа (1548 і 1549 рік) і відповіла на листи дружини та сестри перського шаха Тахмаспа I (1555 і 1557 рік).
Ймовірно, як дружина султана, сприяла безпечному перебуванню в Стамбулі Дмитра «Байди» Вишневецького у 1553–1554 роках.
Деякі історики вважають, що Роксолана піклувалася і про свою батьківщину — докладала зусиль для звільнення співвітчизників, запобігала набігам татар. Натомість, український письменник Павло Загребельний, автор роману «Роксолана», на питання «Як Роксолана допомагала Україні через Сулеймана?» в інтерв'ю відповів:
![]() | Ніяк. Почитайте історію Грушевського: за час його (Сулеймана Пишного) правління татари (ними фактично керували турки) здійснили 38 набігів (майже по одному кожного року). В султана до Роксолани були душевні симпатії, але вони мали домашній характер. Не потрібно тішити себе ілюзіями. Вона просто боролася за себе як за особистість. До речі, її розум та характер нагадує Тимошенко. З деяких джерел відомо, що вона була невисокого зросту, не була красунею, але була дуже чарівною. В неї був якийсь особливий ніс, який хвалив навіть Вольтер. Він говорив, що «заради нього Сулейман міг би віддати всю Європу. | ![]() |
На питання журналістів, чи вважає він Роксолану національною гордістю, Загребельний відповів:
![]() | Її життєвий шлях і досягнення — це її особиста гордість. Я ж особисто не став би називати її національною гордістю. | ![]() |
Михайло Грушевський, описуючи період між 1500 і 1574 роками, справді писав про 38 набігів татар. Однак, саме на часи правління Роксолани (1520-1558) припадає лише 9 набігів, з яких вдалими виявились — 7.
З ім'ям Роксолани пов'язано спорудження в Стамбулі та інших містах Османської імперії багатьох історичних пам'яток. Збереглося багато дарчих листів Сулеймана для Хюррем, а також кілька закладних грамот на доброчинні фундації, створені нею.
На особисті кошти Роксолани збудовані:
- у Стамбулі — комплекс біля жіночого невільничого ринку Аврат Пазари (мечеть Хасекі Джамі, лікарня для жінок, дві медресе, початкова школа, супова кухня і фонтан), лазні (хамами) біля мечеті Айя-Софія та в дільниці Єгуділер;
- в Едірне — мечеть, караван-сарай та фонтани;
- в Єрусалимі — мечеть, притулок для прочан, супова кухня Хасекі Султан Імарет, караван-сарай;
- у Мецці — супова кухня біля Кааби;
- у Медіні — супова кухня.
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Пам'ятна табличка на стіні хамаму, 2012 |
Боротьба за владу
Відомо, що Роксолана хотіла, щоб один з її синів став спадкоємцем Сулеймана, тому деякі історики припускають, що вона причетна до страти візира Ібрагіма, місце якого зайняв Рустем-паша (Роксолана віддала за нього свою доньку Міхрімах), та страти шехзаде Мустафи. Ймовірно, Роксолані спільно з Рустем-пашею вдалося переконати Сулеймана в зазіханнях Мустафи на султанський трон, що призвело до страти останнього за наказом батька у військовому таборі в місті Ереглі 6 жовтня 1553 року. За однією з версій, великий візир Рустем-паша запропонував Мустафі вступити до армії свого батька і в той же час попередив Сулеймана, що Мустафа йде до нього, щоб убити.
Посол імператора Священної Римської імперії Гізлен Бузбек (у іншому прочитанні — Бусбег або Ож'є Гіслен де Бусбек) доповідав:
![]() | Сулейман, відділений стіною шатра від місця, де розігрувалася трагедія, висовував з нього голову й кидав жахливі і грізні погляди на «німих», дорікаючи їм за повільність гнівними жестами". | ![]() |
Семирічного сина Мустафи — Мехмеда — стратили кількома тижнями пізніше в місті Бурса.
Турецький історик вважає, що до страти Мустафу привели його власні амбіції і негативний вплив оточення — він відпустив бороду (шехзаде це дозволено тільки після сходження на престол) і створив власну тугру (персональний знак правителя), бо його переконали, що Сулейман вже старий (у 1553 йому було 58 років) і хоче посадити на престол саме Мустафу.
Турецький історик Мустафа Армаган теж вважає, що Мустафа був необережний і амбітний — у нього був свій палац, своє військо, свої поети та письменники. У одному з інтерв'ю дослідник зазначив, що шехзаде Мустафа готувався до боротьби:
![]() | Кануні повинен був вирушити в похід на Іран, і, помітивши, що його син в таких обставинах налаштований проти нього, у Падишаха не залишалося іншого виходу, окрім як прибрати його. | ![]() |
Щодо інтриг Хюррем Армаган відзначив:
![]() | Є запис в книзі, написаній одним італійським шпигуном, коли Кануні говорить Джихангіру: «Дивися, Джихангіре, якщо Мустафа зійде на престол, то він уб'є всіх вас, я цього боюся». Тобто, не було такого, що Мустафа був у всьому чистий, а проти нього стояла Хюррем зі своєю командою. Ні, це була боротьба за престол. Ймовірно, якби у Мустафи була можливість, то він убив би братів, і, найімовірніше, Гюррем. У зв'язку з цим не варто виправдовувати сторону, що потерпіла, і чорнити ту, що перемогла. Найбільша Імперія на цьому світі — це далеко не дитяча іграшка і не родинний інцидент… Махідевран Султан в Амасьї плела не менше інтриг, ніж Хюррем Султан, щоб посадити на трон свого сина. Кожна мати, кожен батько бажає, щоб їх син був головним, і зроблять для цього що завгодно. Тобто, ніхто не має права говорити: «Чому Гюррем Султан зробила це?» Хюррем Султан справедливо хоче, щоб на престол зійшов Баязид (старший син, шехзаде Мехмед, помер ще у 1543 році — ред.), інакше, якщо на трон сяде син Махідевран, то вона не буде упевнена в безпеці свого сина. Для цього вона починає грати проти Махідевран. Причиною того, що інтриги Хюррем були більш видимими і ефектними, є знаходження Хюррем в столиці, а Махідевран — в Амасьї. | ![]() |
Після страти Мустафи, яничари вимагали покарати великого візира Рустема-пашу, вважаючи його причетним до смерті свого улюбленого шехзаде. Роксолана просила султана помилувати їхнього зятя заради дочки, що той і зробив.
Існує версія, що Роксолана причетна і до смерті валіде Хафси, матері Сулеймана. Нібито Хафсу отруїли за її наказом.
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Труна з тілом Мехмеда, сина Мустафи мініатюра XVI століття |
Роксолана у мистецтві
Життя та діяльність Хюррем Султан-Роксолани привернули увагу численних митців, зокрема, письменників, живописців та композиторів, які присвятили їй чимало творів.
Література
Про султану Хюррем написано декілька романів та десятки історичних досліджень різними мовами. Вперше про неї повідомив Ніколас де Моффан у памфлеті про вбивство шехзаде Мустафи (Базель, 1555; Париж, 1556). Про неї також писали венеційські (Наваджеро і Тревізано) та австрійські (Бусбег) дипломати, що були при османському дворі, і навіть Вольтер. А також османські історики — Алі-Челебі (XVI століття), Печеві і Солак-заде (XVII століття).
Фламандський письменник і дипломат Ож'є Гіслен де Бусбек в «Турецьких листах» (1581) перший представив Роксолану як чаклунку, інтриганку та авантюристку, яка керувала на власний розсуд справами в державі Османів.
У наступні два століття, через часті війни з Османською імперією, історія Гюррем в європейських країнах здебільшого переосмислювалася як перемога розумної європейської дівчини над силою деспотичного азійця, чим послужила темою численних драматичних або пригодницьких творів.
Австрійський сходознавець Йозеф фон Гаммер-Пургшталь у «Історії Оттоманської імперії» (нім. «Geschichte des osmanischen Reiches» [1], 1827–1835) продовжив Бусбекові звинувачення Роксолани у зловживанні владою, але, оскільки знав про її походження з Рогатина, що відносився тоді до Австрійської імперії, то висловив прихильність до талантів співвітчизниці. І навіть зробив з неї символ, що віщував падіння Османської імперії від рук русин.
За чотири з половиною століття образ султани вкрився такою кількістю чуток, легенд, суперечливих оцінок, що фактично неможливо розгледіти справжню подобу цієї жінки. Павло Загребельний з цього приводу писав:
![]() | Не маючи точних свідоцтв, не сподіваючись на встановлення істини, іноземні посли, мандрівники, літописці, полемісти гарячково хапалися за будь-які чутки, ставали жертвами малозначних і не дуже достовірних пересудів. Так з невизначеності, таємничості, пліток і наклепів, якими дуже щільно була оточена фігура Роксолани під час її життя, вже для сучасників, особливо ж для нащадків, ця жінка явилася не лише всемогутньою, мудрою і незвичайною в своїй долі, але і злочинною, отакою леді Макбет з України. Цьому сприяли неперевірені, а деколи і просто вигадані донесення з Цареграда венеційських послів Наваджеро і Тревізано, листи австрійського посла Бусбега, повідомлення французького посла у Венеції де Сельва, позбавлена якого б то не було наукового значення компіляція бургундця Миколи Моффанського, видана у Франкфурті-на-Майні в 1584 році, і ілюстрована праця Буасарда «Життя і портрети турецьких султанів» (Франкфурт-на-Майні, 1596). Ми не дивуємося з османських істориків Алі-Челебі (XVI ст.), Печеві і Солак-заде (XVII ст.), які вільно і просторікувато переказують неперевірені чутки про підступність Роксолани, тому що не в традиціях мусульманських компіляторів було дошукуватися істини тоді, коли йшлося про жінку, та ще і чужоземку. Відомо ж, що коли складається яка-небудь традиція, ламати її вже ніхто не хоче… | ![]() |
Сучасний французький історик («Сулейман Прекрасний», 1983) не розділяє багатьох звинувачень на адресу султанки.
У турецькій літературі Роксолана трактується переважно як пристрасна жінка, яка прагне влади.
Українські автори у оцінці Роксолани і її місця в історії теж розділилися. Одні — Осип Назарук, Микола Лазорський, Любов Забашта та деякі інші поети — робили з неї патріотку, яка думала про український народ, православну віру і ненавиділа османців. Інші ж — Юрій Винничук, — звинуватили в національній зраді. Євген Маланюк 1926 року у вірші «Діва-Обида» провів паралель між Україною і Роксоланою:
- Під сонні пестощі султана
- Впивала царгородський чар
- Це ж ти — попівна Роксолана,
- Байстрюча мати яничар!
Зарубіжні твори
- Памфлет литовського письменника і дипломата Михайла Литвина «Про звичаї татар, литовців і московитів» (лат. «De moribus tartarorum, lituanorum et moscorum», 1550-ті),
- Трагедія французького письменника Габріеля Бунена «Султана» (фр. «La Soltane», 1561),
- Праця фламандського письменника і дипломата Ож'є Гіслена де Бусбека «Чотири листи про турецьке посольство» або «Турецькі листи» (1581), до 1595 року — вийшло ще три видання, а в XVII столітті вони перевидавалися ще 12 разів; з'явилися також переклади цього твору чеською (1594), німецькою (1596), фламандською (1632), французькою (1649), іспанською (1650), англійською (1694), що витримали по кілька видань,
- Ілюстрована праця французького письменника Жана-Жака Буассара латиною «Життя і портрети турецьких султанів, перських князів та інших славних героїв і героїнь, від Османа до Мухаммеда II» (1596), де Роксолана отримала негативну оцінку,
- Трагедія італійського письменника Просперо Бонареллі делла Ровере «Сулейман» (1612),
- Поема польського письменника Самуеля Твардовського «Велике посольство» (1633),
- П'єса французького письменника Жана Мере «Великий і останній Сулейман, або смерть Мустафи» (1637),
- Трагікомедія французького письменника Жана Демаре де Сен-Сорлена «Роксана» (фр. «Roxane», 1639),
- Трагедія французького драматурга Жана Расіна «Баязет» (фр. «Bajazet», 1672),
- П'єса французького письменника «Мустафа та Зеангір» (Зеангір — так у французькій транскрипції звучить ім'я молодшого з синів Роксолани — Джихангіра, 1705),
- Трагедія німецького драматурга Ґотгольда Лессінга «Джихангір, або Відмова від трону» або «Джихангір, або Ганебний трон» — збереглося лише три сцени першого акту (1748),
- Водевіль Шарля Фавара «Сулейман або три султани» (1761),
- Драма німецького письменника Християна Вейса (або Вейсса) «Мустафа та Зеангір» (1761),
- Комедія французького письменника Ніколя Шамфора «Мустафа та Зеангір» (1776),
- Поема польського поета Мавриція Гославського «Поділля» (1827), в якій він вказав, що Роксолана — родом з Чемерівців,
- Праця «Історія Оттоманської імперії» (нім. «Geschichte des osmanischen Reiches» [2], 1827–1835) австрійського сходознавця Йозефа фон Гаммер-Пургшталя, який негативно оцінює Роксолану,
- Драма у віршах російського письменника Нестора Кукольника «Роксолана» (1834), в якій Роксолана зображена інтриганкою,
- Праця турецького історика Ахмета Рефіка Алтиная «Жіночий султанат» (1916),
- Оповідання американського письменника Роберта Говарда «Тінь Стерв'ятника» або «Тінь Вальгари» (1934), головна героїня — Руда Соня, вигадана сестра Роксолани; сама Роксолана в оповіданні лише згадується,
- Роман німецького письменника Йоганнеса Тралова «Роксолана» (1942), де вона стала донькою кримського хана, яку захопили в полон запорозькі козаки,
- Книга турецького дослідника Чагатая Улучая «Любовні листи турецьких султанів» (1950), в якій значне місце відведене листам Роксолани Сулейману,
- Роман фінського письменника Міка Валтарі «Мікаель ель-Хакім» (французький переклад — «Слуга пророка», 1979),
- Стаття турецької письменниці «Гарем палацу Топкапи» (1979), в якій Роксолана змальована підступною і жорстокою жінкою,
- Роман французької вченої-літературознавця Катрін Клеман «Султана» (1981),
- Праця французького історика «Сулейман Пишний» (фр. «Soliman le Magnifique», 1983),
- Велике історичне дослідження югославського вченого Радована Самарджича «Сулейман і Роксолана» (1987),
- Роман румунських письменників Мірча Буради та «Роксолана і Сулейман» (1987),
- Роман англійського письменника «Гарем» (французький переклад — «Ніч Топкапи», 1992),
- П'єса турецького письменника «Гюррем Султан», яку поставив наприкінці 1998 року Стамбульський міський театр,
- Роман французького письменника «Останній сон Сулеймана» (1999),
- Роман турецького письменника «Гюррем Султан»,
- Любовні романи російської письменниці «Ворота блаженства» (рос. «Врата блаженства», 2013), «Роксолана і султан» (рос. «Роксолана и султан», 2013), «Будинок щастя. Діти Роксолани та Сулеймана Пишного» (рос. «Дом счастья. Дети Роксоланы и Сулеймана Великолепного», 2013) та «Прощальний поцілунок Роксолани. „Не треба раю!“ (рос. «Прощальный поцелуй Роксоланы. «Не надо рая!», 2014).
![]() | ![]() | |
Українські твори
- Драма Гната Якимовича „Роксоляна“ (1869) [3],
- Історична повість Михайла Орловського „Роксолана або Анастасія Лісовська“ (1882),
- Історична праця сходознавця Агатангела Кримського „Історія Туреччини“ (1924), в якій Роксолані відведено 13 сторінок, за що автора розкритикували в газеті „Комуніст“; султані Кримський дав суперечливу характеристику: розвинув оцінки Ож'є Гіслена де Бусбека про руйнівні наслідки її дій для Османської імперії, представив Хюррем лише одним із прикладів невільницьких доль, про які співалося в українських думах, а наостанок назвав її і Сулеймана „дикими мусульманськими фанатиками“,
- Повість Осипа Назарука „Роксоляна“ (1930),
- Оповідання для дітей Антіна Лотоцького „Роксоляна. Історичне оповідання XVI століття“ (1937),
- Роман Миколи Лазорського „Степова Квітка“ (1965),
- Літературно-історична стаття Ірени Книш „Імператорська карієра Анастазії Лісовської“ (1966),
- Нарис „Султанка з Рогатина“ (1966),
- Історична повість Сергія Плачинди „Неопалима купина“ (1968),
- Поема драматурга Любові Забашти (1971),
- Роман Павла Загребельного „Роксолана“ (1980),
- Стаття Євгена Крамара „Славетна українка в султанському дворі“ (1984),
- Повість Юрія Винничука „Житіє гаремноє“ (1996),
- Есе „Роксолана“ (1999).
![]() | ![]() | |
Реклама книжок для дітей, в тому числі і оповідання Антіна Лотоцького „Роксоляна“ газета „Свобода“, США, № 210, 10 вересня 1937 |
В образотворчому мистецтві
Існує кілька портретів Роксолани, найперший з яких належить невідомому автору, хоч на портреті вказано ім'я Матео Паґані (1550). Всі вони уявні, жоден не написаний з натури — гарем був закритий для художників. Щоправда, на всіх прижиттєвих портретах Роксолана виглядає майже однаково. Також можливо, що портрети створювалися зі слів венеційських послів, які неодноразово бачили Роксолану.
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
„La Rossa“ невідомий автор, 1550 | „La Sultana Rossa“ Тиціан, 1550-ті | Портрет Роксолани гравюра Теодора де Брі (фотокопія з книжки Буасарда „Життя і портрети турецьких султанів“), 1596 | |
![]() | ![]() | ![]() | |
„Роксолана і султан“ , 1780 |
У музиці
Про Роксолану написано низку музичних творів, зокрема:
- симфонія Йозефа Гайдна № 63 до мажор має другу частину під назвою „Роксолана“ (італ. «La Roxelane», 1781),
- опера Дениса Січинського „Роксоляна“ (1908),
- лібрето Степана Галябарди „Я — Роксолана“,
- альбом Алли Кудлай „Роксолана“ з однойменною піснею на слова Степана Галябарди, музика — Олега Слободенко (1990),
- Роксолано, Роксолано,
- Україну продають.
- В ріднім домі, в ріднім домі
- Яничари ростуть.
- Роксолано, Роксолано,
- Твоє ім'я, мов дзвін.
- Піднімає, піднімає
- Мій народ з колін.
- опера Олександра Костіна „Сулейман і Роксолана або Любов в гаремі“ в 3-х діях (1995).
- пісня Оксани Білозір „Пісня Роксолани“ на слова Степана Галябарди, музика — (альбом „Горобина ніч“, 2001),
- Навіщо матуся мене породила?
- І розуму батько навіщо навчав?
- Навіки прощай, Українонько мила,
- О, роде мій грішний, навіки прощай!
- двоактний балет Дмитра Акімова „Роксолана“ (2009),
- пісня Олени Єрсак „Роксолана“ на слова Олександра Балабка, музика — Леоніда Нечипорука (2009):
- Султанша, султанша,
- Зелене покривало,
- Султанша, султанша,
- В палаці — наче пава.
- Солодкі губи та звабливий стан,
- Утратив спокій Пишний Сулейман.
![]() | |
---|---|
![]() | Турецький кліп на пісню про Роксолану. Композитор — Джан Атілла |
- альбом „Кохання Гюррем“ турецького співака і композитора Джана Атілли, у кліпі до головної пісні викрадена татарами Настя Лісовська пливе з Криму в Стамбул, щоб стати султаною. Куплет з пісні:
- Rogatina'da yagmurda
- dans eden küçük bir kizin
- rüyalarinin gerçek olmasi üstüne
- and içiyorum…
- У Рогатині, під дощем
- Я присягаю
- Дівчинці, яка танцює,
- Що її мрії збудуться…
Кіно
- Художні фільми
- 1990: Битва трьох королів (СРСР)
- Документальні фільми
- 2008: (Україна)
- 2012—2013: Роксолана (Україна)
- Телесеріали
- 1996—2003: Роксолана (Україна); в ролі Роксолани — Ольга Сумська
- 2003: «Хюррем Султан» (Туреччина); в ролі Роксолани-Хюррем — Гюльбен Ерген.
- 2011—2014: Величне століття. Роксолана (Туреччина); в ролі Роксолани — Мер'єм Узерлі, зі 103 серії — Вахіде Перчин
- 2018: Готель «Галіція» в епізодичній ролі (23 серія)
Театр
- Комедія «Мустафа і Зеангір», поставлена у 1776 в придворному театрі палацу Фонтенбло (Франція) за однойменною комедією Ніколя Шамфора — сподобалася королю Людовику XVI та Марії Антуанетті.
- Водевіль «Сулейман або три султани», який поставив у 1835 році Александрінський театр в Санкт-Петербурзі за однойменним водевілем Шарля Фавара, Роксолану зіграла Варвара Асенкова.
- Вистава «Роксолана», яку в 1985 році поставив Тернопільський академічний обласний український драматичний театр імені Тараса Шевченка, роль Роксолани зіграла Люся Давидко.
- Вистава «Роксолана», яку в 1988 році поставив Дніпровський академічний український музично-драматичний театр імені Тараса Шевченка, роль Роксолани зіграла Олександра Копитіна.
- Вистава, яку поставив наприкінці 1998 року Стамбульський міський театр за п'єсою турецького письменника «Хюррем Султан».
- Мюзикл «Роксолана» на лібрето Степана Галябарди, у 2001 йшов на сцені Івано-Франківського музично-драматичного театру.
Вшанування пам'яті
- У Рогатині на честь Роксолани названа площа, на якій у 1999 році був встановлений бронзовий пам'ятник. Його автори — скульптор Роман Романович та архітектори: Юрій Луговський та Орест Скоп.
- У Львові є вулиця Роксоляни. Вулиця Роксолани є також у Дніпрі, Володимирі, Калуші, Ковелі, Козовій, Коломиї, Краматорську, Трускавці та селі Зимна Вода.
- У місті Кривий Ріг вулицю Рахманінова перейменують на вулицю Роксолани.
Див. також
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Роксолана |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Роксолана |
Примітки
- Гавришков Б. М. Славянская тематика в произведениях Лессинга [ 2013-10-21 у Wayback Machine.] // Советское славяноведение. — 1982. — № 6, ноябрь-декабрь. — С. 93. — ISSN 0132-1366
- Галенко, 2012, с. 273..
- За версією польського письменника XVII ст. Самуеля Твардовського.
- Кочубей, 2013, с. 3–19..
- За версією польського поета Мавриція Гославського.
- Гордієнко, 2014, с. 24–27..
- Abbott E. A history of mistresses. — HarperFlamingoCanada, 2003. — 510 p. — P. 53.
- Yermolenko G. Roxolana: «The Greatest Empresse of the East». — P. 233.
- Найвідоміші жінки давньої та сучасної України
- Uluçay, Mustafa Çağatay (2011). Padişahların Kadınları ve Kızları. ÖTÜKEN NEŞRİYAT. с. 60. ISBN .
- Yermolenko, Galina (2010). Roxolana in European Literature, History and Culture. Ashgate. с. 2. ISBN .
- Галенко, 2012, с. 272..
- Roxolana in European Literature… — P. 272.
- M. Stryjkowski. Kronika Polska, Litewska, Żmudska i wszystkiej Rusi. — T. 1. — Warszawa, 1846. — S. 125.
- Норман Дейвіс. Європа. Історія. (Norman Davies. Europe. A History.) [ 2010-12-20 у Wayback Machine.] // Розділ VI. — Київ, 2000. — Стор. 406—408.
- Яковенко Н. Вибір імені versus вибір шляху (назви української території між кінцем XVI — кінцем XVII ст.) [ 2017-12-22 у Wayback Machine.] // Міжкультурний діалог. Т. 1: Ідентичність. — К.: Дух і літера, 2009. — С. 57—95.
- В XVI—XVII століттях роксоланами нерідко називали русинів – православних жителів Речі Посполитої, які розмовляли на одному із східнослов'янських діалектів, на відміну від поляків і литовців, які в основному були римо-католиками. Причиною цьому була роксоланська теорія, завдяки якій русини походять від «сарматського племені роксолан», що давало руській шляхті можливість приєднатися до пануючої концепції сарматизму, яка обґрунтовувала особливі шляхетські права. На основі цих ідей Русь в західних і західноруських джерелах того часу нерідко називається Роксоланією.
- Sabah (Турция): откуда родом Хюррем Султан, покорившая сердце Сулеймана Великолепного?. оригіналу за 26 лютого 2019. Процитовано 25 лютого 2019.
- Михалон Литвин. О нравах татар, литовцев и москвитян [ 2013-01-20 у Wayback Machine.] / Пер. А. Л. Хорошевич. — М., 1994. — С. 72.
- Abbott E. A history of mistresses. — HarperFlamingoCanada, 2003. — 510 p. — P. 53.
- Музейний комплекс в місті Рогатин. оригіналу за 17 квітня 2010. Процитовано 7 грудня 2016.
- Roxolana in European Literature… — P. 49.
- Український радянський енциклопедичний словник: В 3-х т. Т. III. / За ред. М. Бажана. — 1-е вид. — (к): Головна редакція Української радянської енциклопедії. — 1968. — С. 162.
- Примітки. До стор. 425 // Кримський А. Ю. Твори в п’яти томах. Т. 4: Сходознавство / Ред. тому О. І. Ганусець. — (к): Наукова думка, 1974. — 640 с. — С. 636.
- Galina Yermolenko. Roxolana: «The Greatest Empresse of the East», p. 234, 245
- С. Кабачинская: Загадка Роксоланы. Ради веселой хохлушки Сулейман Великолепный даже распустил свой гарем (история). оригіналу за 20 грудня 2016. Процитовано 9 грудня 2016.
-
«До найновіших часій зберігав український нарід пісню:
А тая ж то Роксоляна,
Що то трясла Сходом,
Була наша попадянка,
З Рогатина родом.
Цю народну пісню поляки переробили на своє:
A oważ to Roksolanka,
Co to trzesła calim Wschodem,
Była nasza Podolanka
Z Czemerowiec rodem» - Ірена Книш ІМПЕРАТОРСЬКА КАРІЄРА АНАСТАЗІЇ ЛІСОВСЬКОЇ. оригіналу за 26 серпня 2016. Процитовано 9 грудня 2016.
- Орловський М. Я. Роксолана або Анастасія Лісовська: Іст. повість. — Кам'янець-Подільський: Тип. Подол. губерн. виправлення, 1883.
- . Архів оригіналу за 17 грудня 2016. Процитовано 8 грудня 2016.
- Рощина, 2009, с. 26..
- Blackburn, Richard (2005). Journey to the Sublime Porte: the Arabic memoir of a Sharifian agent's diplomatic mission to the Ottoman Imperial Court in the era of Suleyman the Magnificent; the relevant text from Quṭb al-Dīn al-Nahrawālī's al-Fawāʼid al-sanīyah fī al-riḥlah al-Madanīyah wa al-Rūmīyah. Orient-Institut. с. 200, 201. ISBN .
- Peirce L. P. The Imperial Harem… — P. 55.
- Yelçe, Nevin Zeynep (2009). The making of sultan Süleyman: A study of process/es of image-making and reputation management. с. 256.
- Тиктопулос, 2013, часть 9..
- Leslie P. Peirce, 1993.
- Турянська, 2008, с. 16..
- Полищук, 1997, с. 42..
- Миллер Ю. Искусство Турции [ 16 травня 2017 у Wayback Machine.]. — М.-Л.: Искусство, 1965. — С. 29-30.
- Кримський, 1996, с. 204..
- CITY LIFE, 2005, № 5, с. 18–25..
- Рощина, 2009, с. 92..
- Термін жіночий султанат ввів османський історик Ахмет Рефік Алтинай у 1916 році у своїй книзі з однойменною назвою. Перевидання — Ahmet Refik Altınay. Kadınlar Saltanatı. — Tarih Vakfı Yayınları, Mayıs 2005. — 400 p. —
- Сергійчук В. Дмитро Вишневецький. — К. : Україна, 2003. — С. 78. — .
- Кабачинська, 2013, 22 серпня..
- Турянська, 2008, с. 17..
- Beosch, 1904.
- Загребельный, 1980, Кн. 2..
- «Німими» або «без'язикими» називали пажів, які стояли на варті коло дверей султанового кабінету або покоїв, коли султан приймав відвідувачів. Між собою спілкувалися і від султана отримували накази не словами, а жестами, звідси і назва.
- Кримський, 1996, с. 209..
- Інтерв'ю Тальха Угурлуеля на турецькому каналі Habertürk TV
- Mustafa Armağan, 2014, 13 лютого..
- Ibrâhîm P. Tārīḫ-i Peçevī. — Istanbul: Maṭbaʿa-ʾi ʿĀmire, 1866. — Т. 1. — С. 303. (тур.)
- Harem'den Mektuplar. Siehe Brief Roxelanes an Süleyman, Topkapı Sarayı Arşivi Evrak № 5038; teilweise und in Umschrift veröffentlicht / Çağatay Uluçay. — Istanbul: Ötüken Neşriyat, 2011. — С. 80. — . (тур.)
- Галенко, 2012, с. 274..
- Clot André. Soliman le Magnifique. — Paris: Fayard, 1983. — P. 209. — . (фр.)
- Діва-Обида // Маланюк Є. Невичерпальність. — К.: Веселка, 1997. — С. 87.
- Гавришков Б. М. Славянская тематика в произведениях Лессинга // Советское славяноведение. — 1982. — № 6, ноябрь — декабрь. — С. 93. — ISSN 0132-1366. (рос.)
- Lessing G. E. Sämtliche Schriften. — Bd. 2. — Leipzig, 1853. — S. 416—420.
- Ahmet Refik Altınay. Kadınlar Saltanatı. — Tarih Vakfı Yayınları, Mayıs 2005. — 400 p. — . (тур.)
- Рощина, 2009, с. 6..
- Uluçay Çağatay M. Osmanli Sultanlarina Aşk mektuplari. — Istanbul, 1950.
- Павлищева Н. П. Врата блаженства [ 2014-03-26 у Wayback Machine.]. — М.: Яуза-пресс, 2013. — 320 с. — . (рос.)
- Павлищева Н. П. Роксолана и султан [ 2014-03-26 у Wayback Machine.]. — М. : Яуза-пресс, 2013. — 320 с. — . (рос.)
- Павлищева Н. П. Дом счастья. Дети Роксоланы и Сулеймана Великолепного [ 26 березня 2014 у Wayback Machine.]. — М. : Яуза-пресс, 2013. — 256 с. — . (рос.)
- Павлищева Н. П. Прощальный поцелуй Роксоланы. „Не надо рая!“ [ 26 березня 2014 у Wayback Machine.]. — М. : Яуза-пресс, 2014. — 224 с. — . (рос.)
- Кримський, 1996, с. 201–213..
- Корнюшин Ф. Не вір очам своїм // Комуніст — 1926. — 8 липня.
- Назарук О. Роксоляна: Жінка халіфа і падишаха Сулеймана Великого, завойовника і законодавця: Історична повість з 16-го ст. — Львів, 1930. — 301 с.
- Крамар Є. Славетна українка в султанському дворі// Дослідження з історії України. — Торонто-Балтімор, 1984. — С. 137—163.
- Роксолана //Романюк П. Галицький меморандум: Розкол. Анатомія лихварства. Роксолана. [Есе]. — Л.: Каменяр, 1999. — 222 с. : фото — .
- Костін О. Сулейман і Роксолана [Ноти]: опера на 3 дії / лібрето Б. М. Чіп. — Музична Україна, 2004. — 372 с.
- Акімов Д. Роксолана: балет в 2 актах, 10 сценах: увертюра I сцена, II сцена, III сцена. — К. : Задруга, 2009. — 336 с.
- Richard P. J. Aspects de Chamfort. — Paris, 1959. — 189 p. (фр.)
- «Смоляк П. О.» Історичні постаті в сценічній інтерпретації В'ячеслава Хім'яка / П. О. Смоляк // Наукові записки Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка. Серія: Мистецтвознавство. — 2019. — № 1 (Вип. 40). — С. 181. — ISSN 2411-3271
- Музичка І. Роксолана повернулась в Рогатин [величним пам'ятником. Автор — львівський скульптор Р. Романович] // Нова Зоря. — 1999. — 27 жовтня.
- Хай святиться ім'я твоє, Рогатине!: [Встановлено бронзовий пам'ятник Роксолані. Автори: скульптор Р. Романович, архітектори О. Скопа, Ю. Луговський] // Рідна земля. — 1999. — 29 жовтня.
Посилання
- Роксоляна // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1964. — Т. 7, кн. XIII : Літери Риз — Се. — С. 1625. — 1000 екз.
- Гарем султана. Турецкий взгляд // Розшифровка нарисів, що вийшли в ефір радіо «Голос Туреччини» (2, 16, 23, 30 січня та 27 лютого 2007) — на сайті про країни і народи світу: portalostranah.ru (рос.)
- Кульчинський О. Омар Дерменджі: Жіноче султанування в Туреччині почали і закінчили українки // Українська правда: Історична правда. — 2011. — 17 лютого.
- Шутко О. Усі ваші знання про Роксолану — суцільна брехня. Правда тут // WAS. — 2019.
Джерела
- Блистательная Порта // Империя тюрков. Великая цивилизация / Р. Рахманалиев. — М. : Рипол, 2009. — С. 664—674. — . (рос.)
- Василевський М. // День. — 2005. № 124. — 14 липня.
- Волошин В. Роксолана — это историческая фигура // Голос з-над Бугу. — 2012. — № 11. — 15 березня.
- Гаврилів Б. Документальний портрет Роксолани зберігається в Луврі // Роксолана у світі: Історико-краєзнавчий збірник [До 500-річчя від часу народження Роксолани] / Автори-упорядники: Б. Гаврилів, І. Миронюк. — Івано-Франківськ: ПНУ ім. В. Стефаника, 2008. — С. 3–7.
- Гавришков Б. М. Славянская тематика в произведениях Лессинга // Советское славяноведение. — 1982. — № 6, ноябрь-декабрь. — C. 91–97. — ISSN 0132-1366.
- Галенко О. І. Роксолана // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 272—274. — .
- Галенко О. Тіні турецьких предків: дещо про історичні зв'язки України й нашого південного сусіда // День. — 2006. — № 64. — 15 квітня.
- Гордієнко Яків . Errare humanum est. 50 нарисів з українського примарознавства. — К. : Дуліби, 2014. — 216 с. : іл. — .
- Імператорська карієра Анастазії Лісовської (у 405-ті роковини смерти славетної Роксоляни) // Відгуки часу: Вибрані нариси, статті, спогади, матеріяли / І. Книш. — Вінніпег, 1972. — 404 с.: іл.
- Кабачинська С. Загадка Роксолани // Дзеркало тижня. — 2013. — № 30. — 22 серпня.
- Кочубей Ю. Роксолана: доля, образ, символ // Роксоляна: роман / Осип Назарук ; [вступ. ст. канд. філол. наук Юрія Кочубея]. — Х. : Книжковий Клуб «Клуб Сімейного Дозвілля», 2013. — 413, [8] с. : кольор. іл.
- Мамедов И. Б. Институт Хасеки в гареме османских султанов // Известия российского государственного педагогического университета имени А. И. Герцена. — 2009. — Вып. 111. — С. 33-40. (рос.)
- Мамедов И. Б. Эволюция института султанского гарема в XV—XVIII веках и его роль в политической и социальной жизни османского государства: автореферат диссертации кандидата исторических наук, Санкт-петербургский государственный университет. — СПб.: Лема, 2011. — 26 с. (рос.)
- Махун С. Невільники у Блискучій Порті // День. — 2001. — № 235. — 21 грудня.
- Османська імперія // : Курс лекцій: Навч. посібник / В. А. Рубель — К. : Либідь, 1997. — С. 338—364.
- Полищук А. Наследство Сулеймана Великолепного // Вокруг света. — 1997. — № 6. — С. 42–49. (рос.)
- // CITY LIFE. — 2005. — № 5. — С. 18-25.
- Роксолана // Український радянський енциклопедичний словник: В 3-х т. Т. III. / за ред. М. Бажана. — К. : Головна редакція Української радянської енциклопедії. — 1968. — С. 162.
- // Українська газета плюс. — 2008. — № 45 (185). — 18–31 грудня.
- Роксолана у світі: Історико-краєзнавчий збірник [До 500-річчя від часу народження Роксолани] / авт.-упор. : Б. Гаврилів, І. Миронюк. — Івано-Франківськ: ПНУ ім. В. Стефаника, 2008. — 96 c.
- Роксолана // Брокгауз Ф. Эфрон И. Энциклопедический словарь в 86 книгах и 4 дополнениях. — Санкт-Петербург, 1899: Т. 27 (Розавен-Репа). — 480 с.
- Рощина Н. [Знамениті українці]. — Х. : Фоліо, 2009—128 с. — .
- Славетна галичанка. Роксолана в історії, літературі, мистецтві: Реком. бібліогр. покажч. / Івано-Франків. обл. універс. наук. б-ка ім. І. Франка ; уклад. В. Дволітка. — Івано-Франківськ, 2005. — 11 с.
- Тиктопулос Я. . // Московский комсомолец: Афинский курьер. — 2013. — 31 января. (рос.)
- Тиктопулос Я. // Московский комсомолец: Афинский курьер. — 2013. — 18 апреля. (рос.)
- Турянська О. Де бувала «Роксоляна»… // Роксолана у світі: Історико-краєзнавчий збірник [До 500-річчя від часу народження Роксолани] / авт.-упор. : Б. Гаврилів, І. Миронюк. — Івано-Франківськ: ПНУ ім. В. Стефаника, 2008. — С. 12–17.
- У Туреччині здоров'я Роксолани перевіряли… вошами та храпом! // Вісник+К. — 2015. — 21 вересня.
- Українська бранка, попівна-Роксолана або Хуррем-султанша [Сулейман Пишний (1520—1566)] // Історія Туреччини / А. Ю. Кримський. — 2-ге вид., випр. — Київ-Львів: Олір, 1996. — С. 201—213. — .
- Утешение историей. Авторское послесловие // Загребельный П. Роксолана: Страсти. — Кн. 2. — 1980. (рос.)
- Хом'як Т. В. Психологізм як один із засобів характеротворення образу Роксолани (за романом О. Назарука «Роксоляна») // Вісник Запорізького національного університету — № 2. — 2008.
- Шутко О. Роксолана: міфи та реалії / Тернопіль: Навчальна книга — Богдан, 2015. — 272 с.
- Ясинська Н. Одвічна загадка краси // Роксолана у світі: Історико-краєзнавчий збірник [До 500-річчя від часу народження Роксолани] / авт.-упор. : Б. Гаврилів, І. Миронюк. — Івано-Франківськ: ПНУ ім. В. Стефаника, 2008. — С. 8–11.
- Ahmet Refik Altınay. Kadınlar Saltanatı. — Tarih Vakfı Yayınları, Mayıs 2005. — — 400 p. (тур.)
- Beosch M. Murder of Prince Mustafa (The Height of the Ottoman Power). // The Cambridge Modern History: В 4 т. / Ed. by Adolphus W. Ward. — Cambridge: University Press, 1902—1912. — Т. 3. The Wars of Religion. — 1904. — С. 121—122. (англ.)
- Leslie P. Peirce. The Imperial Harem: Women and Sovereignty in the Ottoman Empire. (Леслі П. Пірс. Імператорський гарем: Жінки і суверенітет в Османській імперії.) — New York, 1993. — 382 p. (англ.)
- // Інтерв'ю Мустафи Армагана інформаційному агентству Джіхан). — 2014. — 13 лютого.
- Таємниці великих українців Роксолана
- Первольф О. О. Слов'яни, їх взаємні відносини і зв'язки. — Варшава, 1888. — Т. II. — С. 196.
Додаткова література
- Бенуа С. Хюррем. Знаменитая возлюбленная султана Сулеймана. — Москва: Алгоритм, 2013. — 256 с. — .
- Боднарук І. Про Настю Лісовську, славну Роксоляну // Літопис Голготи України. Т. 4. Славні дочки України-Русі. — Л., 1999. — С. 73–76.
- Брязгунов Ю. Байда та Роксолана: дійсність, що розвіює міфи [Роль Роксолани в історії] // Молодь України. — 1998. — 7 серпня.
- Воронович З. Леді Макбет з України? [Про портрет Роксолани, який знаходиться у Львівському історичному музеї] // Високий Замок. — 2002. — 4 вересня.
- Гаврилів Б. Документальний портрет Роксолани зберігається в Луврі (Париж) // Краєзнавець Прикарпаття. — 2004. — № 4. — С. 49–50.
- Гаврилів Б. Роксолана таки має документальний портрет: [Про зображення Роксолани на картині Паоло Веронезе] // Галичина. — 2004. — 28 серпня.
- Галенко О. Витівки українського орієнталізму: [Наукова розвідка про Роксолану та критичні зауваження щодо фільму про неї фахівця з історії Османської імперії] // Критика. — 1999. — № 4. — С. 11–17.
- Шутко О. Роксолана: життєпис / Тернопіль, 2020. — 176 с.
- Гамбльтон Р. «Роксолана» в Канаді: [Рецензія на виставу опери Д. Січинського «Роксолана» у Канаді] // Культура і життя. — 1993. — 6 лютого.
- Грабовецький В. Роксолана в історії. — Івано-Франківськ, 1993. — 44 с.
- Грабовецький В. Роксолана в історії: Іст. портр. — Івано-Франківськ, 1997. — 38 с.
- Грабовецький В. Роксолана-Хуррем та її історична доля. — 2-ге вид., доп. — Івано-Франківськ: Плай, 2004. — 55 с.
- Гусак О. І все ж: Роксолана чи Роксоляна? [Автор стверджує, що правильно писати «Роксоляна»] // Молодь України. — 1997. — 21 серпня.
- Де було дворище Лісовських?: [Про Роксолану з Рогатина] // Федорів Р. Колиска з яворового дерева. — Л., 1970. — С. 166—167.
- Дерменжи О. Султанша двух держав: Хюррем // Да (Диалог. Евразия). — 2005. — № 16. — С. 30-34.
- Дмитрів І. Роксолана: міфи і факти життя та діяльності // Демократична Україна. — 2004. — 15 грудня.
- Допоки існуватиме світ — образ Роксолани не потьмяніє… : [З науково-теоретичної конференції в Рогатині «Настя Лісовська-Роксолана: міфи і факти життя та діяльності»] // Рогатинська земля. — 2004. — 2 жовтня.
- Драбчук І. Міф про Роксолану // Дністрова хвиля. — 2001. — 27 квітня.
- Дроботько Н. Від Рогатина до Палацу Топкапи в Стамбулі // Українська культура. — 1997. — № 1. — С. 30–31.
- Зощук С. Роксоляна — Султанка Туреччини // Літопис Голготи України. Т. 4. Славні дочки України-Русі. — Л., 1999. — С. 63.
- Зубков А. Роксоляна повертається додому [пам'ятником в Рогатині] // Літопис Голгофи України. Т.4. Славні дочки України-Русі. — Л., 1999. — С. 76–82.
- Качкан В. Володарка Стамбула … з Рогатина: [Дівчинка з Рогатина — прообраз героїні опери Д. Січинського «Роксолана»] // Зоря. — 1967. — 1 січня.
- Кісь Я. Легенди і факти про Роксолану // Архіви України. — 1970. — № 6. — С. 25–31.
- Коваль К. Тисяча і одна Роксолана [Про долю Насті-Роксолани, дружини султана Сулеймана II Великого] // Вечірній Київ. — 2005. — 5 квітня.
- Космолінська Н. Роксолана з Роксоланії // Міжнародний туризм. — 2004. — № 6. — С. 92–95.
- Кочубей Ю. Роксолана: доля, образ, символ // Політика і час. — 2005. — № 2. — С. 79–87.
- Крайній І. Загадкова султанша Роксолана-Хурем [Розмова з акад. В. Грабовецьким про постать Роксолани] // Україна молода. — 2005. — 12 лютого.
- Крамар Є. Славетна українка в Султанському дворі // Дослідження з історії України. — Торонто, 1984. — С. 137—163.
- Кузнєцов Ю. Стамбул. Мавзолей Роксолани // Освіта України. — 2003. — 20 вересня.
- Лісовська Настя // Абліцов В. Галактика «Україна». Українська діаспора: видатні постаті. — К. : КИТ, 2007. — 436 с.
- Любов, мудрість і птахи не знають Вітчизни: До 500-річчя від дня народження Роксолани // Знаменні дати: Календар 2005. — К., 2005. — С. 222—225.
- Маркусь Д. Роксоляна // Енциклопедія української діяспори. Т. 4. — К.-Нью-Йорк-Чикаго-Мельбурн, 1995. — С. 170—171.
- Мазур О., Киричук Ю. Роксолана і набіги орд кримських і османських феодалів на українські землі у 20–50 роках XVI століття // Рогатинська земля: історія та сучасність. — Л.; Рогатин, 1995. — С. 102—104.
- Морозюк В. Бранка Роксоляна: [Про оперу Д. Січинського. Лібрето до опери написав В. Луцик. Диригував на її прем'єрі М. Коссак] // Галичина. — 1997. — 27 травня.
- Музичка І. Роксолана повернулась в Рогатин [величним пам'ятником. Автор — львівський скульптор Р. Романович] // Нова Зоря. — 1999. — 27 жовтня.
- Набитович Г., Набитович І. Роксолана [Дослідження] // Літопис Червоної Калини: Скрипторій історичної прози. Т. 8. — Л., 1998. — С. 341—344.
- Нев'януча красуня. Двірцеві інтриги і таємниці. Зв'язки з Україною // Грабовецький В. Ілюстрована історія Прикарпаття. Т.1. — Івано-Франківськ, 2002. — С. 321—331.
- Озгюрель А. История заметила ее… // Да (Диалог. Евразия). — 2005. — № 16. — С. 23–27.
- Онишкевич Л. Чи існує пам'ятник Роксолані?: [Про три «пам'ятники» Роксолані в Стамбулі] // Голос Опілля. — 1994. — 29 червня.
- Онуфрик П. Через віки не потьмяніє образ Роксолани: [Про науково-теоретичну конференцію] // Галичина. — 2004. — 4 листопада.
- Пастух Х. Знаменита галичанка повернулася у рідний Рогатин [пам'ятником] // За вільну Україну. — 1999. — 29 жовтня.
- Пелехатий І. Чи зраділа б Роксоляна «правдою» про себе? [Про «Роксоляну» О. Назарука та критичні зауваження щодо кіноверсії за твором] // Нова Зоря. — 1997. — 18 червня.
- Пелещишин М. Роксолана // Довідник з історії України. А-Я. — К., 2001. — С. 663—664.
- Роксолана в історії і легендах. Невільничими шляхами. Прикарпатська бранка. Хто вона і як її звати? // Грабовецький В. Ілюстрована історія Прикарпаття. Т.1. — Івано-Франківськ, 2002. — С. 308—320.
- Роксолана в світі / Автор-укладач Б. Гаврилів. — Івано-Франківськ: Тіповіт, 2004. — 28 с.
- Роксолана: [Лісовська Настя (1505, м. Рогатин — 1561, м. Стамбул)] // Геник С. 150 видатних українок. — Івано-Франківськ, 2003. — С. 166.
- Роксолана: міфи і факти життя: [Про наук.-теорет. конф. в Рогатині] // Урядовий кур'єр. — 2004. — 6 листопада. — С. 16.
- // Муромов И. А. 100 великих любовниц. — М. : Вече, 2010. — 368 с. — . (рос.)
- Роксолана: Пісня: [Слова Д. Кременя; Музика Т. Ярової] // Мистецтво та освіта. — 1999. — № 4. — С. 32.
- Роксолана: Портрет // Фіголь М. Альбом. — К., 1989. — С.6.
- Роксолана: Портрет Луки Долинського // Рогатинська земля. Т. 2. — Нью-Йорк; Париж; Сидней; Торонто, 1996. — С. 225.
- Роксолана: Рейтинг «Золота Фортуна» // Золота Фортуна. — 2000. — № 1. — С. 64-65.
- Роксолана — унікальна жінка світової історії: [В Рогатині відбулася науково-теоретична конференція] // Демократична Україна. — 2004. — 20 листопада.
- Рощина Н. Роксолана. — Х. : Антологія, 2013. — 122 с.
- Селезінка В. Знову про Роксолану // Молодь України. — 1998. — 1 вересня.
- Селезінка В. Роксолана повернулася додому: [Про пам'ятник Роксолані у Рогатині] // Українська музична газета. — 2001. — № 1–2. — С. 9.
- Селезінка В. Чи пам'ятає Стамбул Роксолану [Роздуми після подорожі до Туреччини] // Культура і життя. — 1990. — 30 грудня. — С. 6.
- Селіна Л. І побачать українці дійсний портрет Роксолани…: [З мініатюри, що носив при собі султан Сулейман II Пишний] // Голос Опілля. — 1995. — 23 грудня.
- Сергійчук В. Роксолана в літературі та історії // Наука та суспільство. — 1988. — № 7. — С. 28–32.
- Середа М. Європейські наречені: Українки на престолах Європи [зокрема, Роксолана] // Літературна Україна. — 2002. — 7 березня. — С. 7.
- Скаврон Б. Султанша з Рогатина: [Є зображення Роксолани, яке зберігається в Луврі] // Експрес. — 2004. — № 40 (березень). — С. 13.
- Сом М. Роксолано, звідки ти? // Вечірній Київ. — 1998. — 27 листопада.
- Султанша // Козуля О. Жінки в історії України. — К., 1993. — С. 45–50.
- Сумская О. Благодаря Роксолане я полюбила Турцию и турецкий народ: [Розмова з українською актрисою, виконавицею головної ролі у кінофільмі «Роксолана»] // Да (Диалог. Евразия). — 2005. — № 16. — С. 28–29. (рос.)
- Туранли Ф. Роксолана в Стамбулі // Краєзнавчий збірник на пошану Б. Гавриліва. — Івано-Франківськ, 2003. — С. 35–40.
- Туранли Ф. Роксолана — це наша спільна історія: Виступ на науково-практичній конференції в Рогатині // Рогатинська земля. — 2004. — 9 жовтня.
- Утевська П., Горбачов Д. Подорож у Ренесанс: [Про портрет Роксолани у тюрбані] // Радянська жінка. — 1990. — № 12. — С. 16–17.
- Хай святиться ім'я твоє, Рогатине!: [Встановлено бронзовий пам'ятник Роксолані. Автори: скульптор Р. Романович, архітектори О. Скопа, Ю. Луговський] // Рідна земля. — 1999. — 29 жовтня.
- Penzer N. M. The Harem. — London, 1936 // Ceviri, Sahin D. — Istanbul, 2000. — P. 37–39. (англ.)
- Sokolnicki M. La Sultane ruthene // Belleten TTK. Cilt XXIII. — 1959. — P. 229—239.
- Ulucay Cagatay M. Padisahlarin Kadinlari ve Kizlari. — Ankara, 1992. — 220 p. (татар.)
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Roksolana znachennya Haseki Hyurrem sultan lat Haseki Hurrem Sultan ital la Hurrem osman خرم حسکي سلطان tur Hurrem Haseki Sultan spravzhnye im ya Anastasiya Gavrilivna Lisovska z yavilosya v piznij literaturnij tradiciyi blizko 1502 abo 1505 Rogatin 15 kvitnya 1558 Stambul privilejovana hatun piznishe zakonna druzhina Sulejmana I Pishnogo sultana Osmanskoyi imperiyi mecenatka ta filantrop Persha haseki sultan zasnovnicya epohi zhinochogo sultanatu odna z najvplivovishih zhinok v istoriyi Osmanskoyi imperiyi Mizh 1517 ta 1520 rokami potrapila do garemu stala kohanoyu druzhinoyu Sulejmana I z yakim vela virshovane listuvannya Vlasnim koshtom buduvala mecheti shkoli likarni dlya zhinok karavan sarayi ta kuhni v Stambuli Edirne Yerusalimi Mecci j Medini opikuvalasya stanovishem zhinok u garemah Spriyala shodzhennyu na prestol svogo tretogo sina Selima II Ospivana v literaturi obrazotvorchomu mistectvi muzici ta kino Vhodit do pereliku najvidomishih zhinok davnoyi ta suchasnoyi Ukrayini Roksolana Gyurrem sultanportret Roksolani La Rossa nevidomij avtor 1550 Haseki sultan Spadkoyemec Selim II Im ya pri narodzhenni nevidomeNarodzhennya priblizno 1505 s Luchinci Rogatin Ruske voyevodstvo Galichina Korolivstvo Polske Chemerivci Podilske voyevodstvo Podillya Korolivstvo Polske misce nevidomeSmert 15 kvitnya 1558 1558 04 15 Stambul Osmanska imperiyaPohovannya Sulejmaniye DzhamiNacionalnist ukrayinkaKrayina Osmanska imperiyaReligiya hristiyanstvo islamRid OsmaniShlyub Sulejman I PishnijDiti Mehmed Selim II Bayazid Dzhihangir Mihrimah sultan Abdulla Mediafajli b u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Sultana BiografiyaPohodzhennya Narodilasya priblizno v 1504 abo 1505 roci Dani pro pohodzhennya Roksolani superechlivi V Yevropi Hyurrem bula vidoma yak Roksolana Cim im yam vpershe yiyi nazvano poslom Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi v Osmanskij imperiyi Ozh ye Gislenom de Busbekom avtorom vidanih v 1589 roci u Parizhi latinomovnih Tureckih zapisok lat Legationis Turcicae epistolae quatuor IV V comu tvori vin nazvav yiyi Roksolanoyu opirayuchis na jmovirne pohodzhennya Hyurrem z teritoriyi nazivayemoyi v Rechi Pospolitij v kinci XVI stolittya Roksolaniya vid plemeni roksolaniv zgadanih Strabonom yak zhiteliv Pivnichnogo Prichornomor ya Chislenni perevidannya tvoru de Busbeka vzhe v XVI stolitti pospriyali poshirennyu i populyarizaciyi vigadanogo imeni v yevropejskih krayinah Venecijskij posol Dzhovanni Battista Trevizano nazivav yiyi sultankoyu z Rusi Sultana ch e di Russia Mihalon Litvin yakij buv u seredini XVI stolittya poslom Velikogo knyazivstva Litovskogo v Krimskomu hanstvi u svoyemu tvori 1548 1551 rokiv Pro zvichayi tatar litovciv i moskvityan lat De moribus tartarorum lituanorum et moscorum opisuyuchi torgivlyu rabami vkazuye sho i najulyublenisha druzhina ninishnogo tureckogo imperatora mati pershonarodzhenogo sina jogo yakij bude praviti pislya nogo vikradena bula iz zemli nashoyi Samuel Tvardovskij u poemi Velike Posolstvo napisana mizh 1621 i 1623 vidana v 1633 pisav sho jomu kazali turki sho vona bula dochkoyu pravoslavnogo svyashennika z Rogatina mista v Ivano Frankivskij oblasti na teritoriyi suchasnoyi Ukrayini Zgodom u hudozhnih tvorah z yavilosya jogo prizvishe Lisovskij Cya sho Soliman zve korolivskoyu sestroyu Pidlogo z Rogatina pravoslavnogo svyashenika bula dochkoyu Ale Rogatin yak i vsya Galichina ne vhodiv do skladu Velikogo knyazivstva Litovskogo a buv chastinoyu Korolivstva Polskogo Za versiyeyu zh polskogo poeta Mavriciya Goslavskogo Roksolana rodom iz mistechka Chemerivci v Hmelnickij oblasti na teritoriyi suchasnoyi Ukrayini Oleksandr Galenko vvazhaye sho pripushennya pro take yiyi pohodzhennya tezh nalezhit do XIX stolittya i ne spirayetsya na nadijni dokazi Pershodzherela XVI stolittya ne fiksuyut doshlyubnogo imeni j prizvisha Hyurrem sultan Za polskoyu literaturnoyu tradiciyeyu yiyi spravzhnye im ya bulo Oleksandra j vona bula donkoyu rogatinskogo svyashennika Gavrila Lisovskogo yakij sluzhiv u cerkvi Svyatogo Duha yaka zbereglasya j donini V ukrayinskij literaturi XIX stolittya divchinu stali nazivati Anastasiyeyu cyu versiyu prijnyali deyaki radyanski istoriki Amerikanska doslidnicya pripuskaye sho im ya Anastasiya abo Nastya z yavilosya v literaturi pid vplivom folkloru i posilayuchis na Mihajla Orlicha navodit bukovinsku narodnu pisnyu V Rogatini na zarinku Tam tatari vkrali divku Vkrali divku Nastusenku Chornobrivu molodenku Ta j zabrali v Turechchinu Ta j prodali do garemu Mihajlo Orlich povidomlyav sho chuv cyu pisnyu vid babusi Takozh vin vid neyi chuv sho nachebto na vesillya Nasti j Sulejmana yizdila v suprovodi kozakiv i Nastina mati j inshi kazki Irina Knish nazivaye staroyu narodnoyu pisneyu yaka naspravdi ye pereroblenim urivkom poemi Mavriciya Goslavskogo Podillya 1827 g Analogichnoyi pomilki pripuskaye j Orlich Nevidomo naskilki pervinni stari narodni pisni pro Roksolanu i chi datuyutsya voni terminom ranishe 1880 roku koli im ya Anastasiya Lisovska z yavilosya u Mihajla Orlovskogo v istorichnij povisti Roksolana abo Anastasiya Lisovska Kiyivskij istorik Volodimir Graboveckij stverdzhuvav sho pri poshukah v arhivah v galickih miskih i zemskih aktovih knigah ne viyaviv zgadki rodu Lisovskih do seredini XVI stolittya Mihajlo Orlovskij vslid za Mavriciyem Goslavskim pisav sho Roksolana bula rodom ne iz Rogatina a iz Chemerovec U sultanati Sulejman I Pishnij sin Selima I Griznogo buv odnim z najvidomishih osmanskih sultaniv U Yevropi jogo zvali Pishnij v Osmanskij imperiyi Kanuni Zakonodavec za stvorennya zakoniv spryamovanih na zahist interesiv feodaliv zakriplennya selyan za yihnimi zemelnimi dilyankami yaki nalezhali pomishikam faktichno ce bulo vvedennya kripactva Imovirno Hyurrem privezli do nevilnichogo rinku v Kafi zvidki divchinka potrapila na Avret Pazari Zhinochij Rinok u Stambuli na yakomu j bula kuplena Shejh Kutb al Din al Nahravali odin z religijnih diyachiv Mekki buv u Stambuli naprikinci 1557 roku j zapisav u spogadah sho Hyurrem stala sluzhniceyu pri dvori Hancherli Fatmi sultan dochki princa Mahmuda sina sultana Bayazida II Hancherli podaruvala svoyu sluzhnicyu v garem Sulejmana she do togo yak vin stav sultanom U garemi Babus saade Brami blazhenstva yij dali im ya Hyurrem po perski radist Mahidevran mati princa Mustafi rabinya albanskogo chi cherkeskogo pohodzhennya pochala revnuvati sultana do Roksolani Svarku mizh neyu i Mahidevran u svoyemu zviti za 1553 opisav venecijskij posol Bernardo Navadzhero Gordovita cherkeska napala na Hyurrem stala obrazhati yiyi navit podryapala yij oblichchya rozderla suknyu i stala rvati yij volossya Cherez yakijs chas Hyurrem poklikali v spalnyu do sultana Hatun vidmovilasya jti do padishaha skazavshi sho v takomu viglyadi vona z yavitisya pered povelitelem ne mozhe Odnak sultan nakazav yij prijti i rozpovisti osobisto sho stalosya Pislya cogo v opochivalnyu do sultana bula zaproshena Mahidevran Vona povinna bula dati svoye poyasnennya podiyi Mahidevran zayavila sho yij zobov yazani pidkoryatisya vsi v garemi i sho Hyurrem she legko vidbulasya Slova Mahidevran rozlyutili sultana Gordovita Mahidevran vpala v nemilist a Hyurrem pislya cogo vipadku stala kohanoyu druzhinoyu Pershogo sina Roksolana narodila v zhovtni 1522 roku Za zakonami viri sultan mig mati chotiroh zakonnih druzhin ta stilki nalozhnic skilki mig utrimuvati Do Sulejmana osmanski sultani ne brali oficijnih shlyubiv uzhe blizko stolittya vsih ditej yim narodzhuvali nalozhnici Zhinki sho narodzhuvali siniv prijmali islam i stavali favoritkami Persha favoritka Sulejmana Fyulane Narodila sina Mahmuda yakij pomer 9 richnim 30 zhovtnya 1521 roku pid chas epidemiyi vispi A takozh donku Fatmu Nur sultan 1516 1561 Druga Gyulfem Yiyi sin Murad nar 1519 tezh pomer u 1521 vid vispi 17 zhovtnya Tretya Mahidevran Sultan takozh znana yak Gyulbahar Vesnyana troyanda U 1515 narodila sina Mustafu strachenij 6 zhovtnya 1553 u mizhusobicyah za nakazom batka A u 1525 donku Raziye Sultan pomerla u 1571 Chetvertoyu favoritkoyu Sulejmana stala Hyurrem Shlyub ta guchne vesillya Sulejmana i Hyurrem vidbulisya v 1530 roci Sultan priznachiv yij posag u 5 tisyach zolotih Takozh Sulejman zaprovadiv specialno dlya Hyurrem titul haseki osman sultana osobisto vidznachena sultanom drugij za znachushistyu v garemi pislya valide shob pozbaviti pershosti titul bashkadin osman golovna pani yakij za tradicijnoyu garemnoyu iyerarhiyeyu nalezhav materi starshogo sina sultana Mahidevran Pislya smerti materi sultana Ajshe Hafsi Sultan u 1534 roci Roksolana stala upravitelkoyu garemu Pislya pozhezhi 25 sichnya 1541 v Staromu palaci de roztashovuvavsya garem domoglasya jogo perenesennya do sultanskoyi rezidenciyi Topkapi miscya zasidan uryadu U dni rozluki Sulejman zrobiv 13 vijskovih pohodiv Roksolana i sultan listuvalisya virshami perskoyu tureckoyu i arabskoyu Zbereglosya 8 listiv Hyurrem do Sulejmana napisanih mizh 1528 ta 1557 rokami Pisali yih palacovi pisari ale deyaki mayut originalni avtografi sultani Roksolana zaproponuvala sultanovi zbuduvati mechet nazvanu jogo im yam Sulejmaniye Dzhami U nij i pohovana Barelyef Sulejmana Pishnogo na Kapitoliyi Osmanska imperiya za dobi Sulejmana Apartamenti valide v palaci Topkapi valide i yiyi sluzhnici suchasna ekspoziciya 2008 V ostanni roki zhittya Roksolana namagalasya ne rozluchatisya z cholovikom Zimu kincya 1557 pochatku 1558 roku voni proveli v Edirne razom povernulisya do Stambulu Za perekazami she do yiyi smerti sultan prisyagnuv ne mati inshih zhinok Hyurrem Sultan pomerla 15 abo 18 kvitnya 1558 roku Pohovana v mavzoleyi zbudovanomu na podvir yi mecheti Sulejmana Sulejman provodiv aktivnu diyalnist na yiyi chest po vsij imperiyi zbuduvav veliku kilkist ob yektiv prisvyachenih yij Sultan pomer v nich z 5 na 6 veresnya 1566 pid chas vijskovogo pohodu na Ugorshinu Tilo padishaha perevezli do Stambulu i pohovali poruch z Roksolanoyu Hyurrem narodila sultanu 6 ditej 5 siniv chetvero z yakih zaginuli boryuchis za tron yak i Mustafa sin Mahidevran i donku Mihrimah sin Mehmed tur Mehmed zhovten 1522 6 listopada 1543 donka Mihrimah tur Mihrimah blizko 1522 25 sichnya 1578 yaku Sulejman za perekazami lyubiv najbilshe na yiyi chest zbuduvav mechet U 1539 vidana za Rustema pashu yakij 28 listopada 1544 roku stav velikim vizirom sin Selim tur Selim 28 travnya 1524 12 15 grudnya 1574 yedinij z siniv perezhiv batka sin Abdullah tur Abdullah pomer u 1526 sin Bayazid tur Bajezid 1525 abo 1526 25 veresnya 1561 odrazu pislya smerti Roksolani zdijnyav povstannya proti batka i brata Zaznav porazki perehovuvavsya v Persiyi de jogo stratili za nakazom Sulejmana sin Dzhihangir tur Cihangir 1530 27 zhovtnya 1553 Za perekazami pomer z zhalyu za bratom za inshoyu versiyeyu cherez te sho Mustafa prizvichayiv jogo do opiyu Sulejman I Tician priblizno 1530 Kameriya jmovirno portret Mihrimah Tician priblizno 1555 Selim II nevidomij avtor nevidomij rik Sulejman z sinom Bayazidom miniatyura 1560 ti Opisi suchasnikiv Suchasniki Roksolani opisuvali yiyi skorishe yak milu nizh krasivu Venecijskij posol Bernardo Navadzhero u 1553 roci dopovidav Jogo velichnist sultan tak silno kohaye Roksolanu sho v osmanskij dinastiyi ishe ne buvalo zhinki yaka b tishilasya bilshoyu povagoyu Kazhut v neyi milij skromnij viglyad i vona duzhe dobre znaye naturu Velikogo volodarya Venecijskij posol Dominiko Trevizano kazav sho Roksolana moloda ale ne krasiva ital giovane ma non bella a stambulskij lyud vvazhav yiyi za vidmu U 1554 roci Trevizano pisav pro Roksolanu iz Stambulu Dlya jogo velichnosti sultana ce taka kohana druzhina sho perekazuyut vidkoli vin yiyi spiznav vidtodi vzhe ne zahotiv znati yakoyis inshoyi zhinki nu a chogos takogo ne robiv she nihto z jogo poperednikiv bo v turkiv ye zvichaj minyati zhinok Politichna diyalnistZ pochatku pravlinnya Roksolani rozpochavsya period yakij istoriki nazivayut pravlinnyam privilejovanih zhinok pravlinnyam sultan abo zhinochim sultanatom koli druzhini sultaniv znachno vplivali na politichni diyi svoyih cholovikiv druga polovina XVI persha polovina XVII stolittya Zgidno iz protokolom osmanskogo dvoru Hyurrem razom iz donkoyu Mihrimah napisala listi do polskogo korolya Sigizmunda II Avgusta 1548 i 1549 rik i vidpovila na listi druzhini ta sestri perskogo shaha Tahmaspa I 1555 i 1557 rik Jmovirno yak druzhina sultana spriyala bezpechnomu perebuvannyu v Stambuli Dmitra Bajdi Vishneveckogo u 1553 1554 rokah Deyaki istoriki vvazhayut sho Roksolana pikluvalasya i pro svoyu batkivshinu dokladala zusil dlya zvilnennya spivvitchiznikiv zapobigala nabigam tatar Natomist ukrayinskij pismennik Pavlo Zagrebelnij avtor romanu Roksolana na pitannya Yak Roksolana dopomagala Ukrayini cherez Sulejmana v interv yu vidpoviv Niyak Pochitajte istoriyu Grushevskogo za chas jogo Sulejmana Pishnogo pravlinnya tatari nimi faktichno keruvali turki zdijsnili 38 nabigiv majzhe po odnomu kozhnogo roku V sultana do Roksolani buli dushevni simpatiyi ale voni mali domashnij harakter Ne potribno tishiti sebe ilyuziyami Vona prosto borolasya za sebe yak za osobistist Do rechi yiyi rozum ta harakter nagaduye Timoshenko Z deyakih dzherel vidomo sho vona bula nevisokogo zrostu ne bula krasuneyu ale bula duzhe charivnoyu V neyi buv yakijs osoblivij nis yakij hvaliv navit Volter Vin govoriv sho zaradi nogo Sulejman mig bi viddati vsyu Yevropu Na pitannya zhurnalistiv chi vvazhaye vin Roksolanu nacionalnoyu gordistyu Zagrebelnij vidpoviv Yiyi zhittyevij shlyah i dosyagnennya ce yiyi osobista gordist Ya zh osobisto ne stav bi nazivati yiyi nacionalnoyu gordistyu Mihajlo Grushevskij opisuyuchi period mizh 1500 i 1574 rokami spravdi pisav pro 38 nabigiv tatar Odnak same na chasi pravlinnya Roksolani 1520 1558 pripadaye lishe 9 nabigiv z yakih vdalimi viyavilis 7 Z im yam Roksolani pov yazano sporudzhennya v Stambuli ta inshih mistah Osmanskoyi imperiyi bagatoh istorichnih pam yatok Zbereglosya bagato darchih listiv Sulejmana dlya Hyurrem a takozh kilka zakladnih gramot na dobrochinni fundaciyi stvoreni neyu Na osobisti koshti Roksolani zbudovani u Stambuli kompleks bilya zhinochogo nevilnichogo rinku Avrat Pazari mechet Haseki Dzhami likarnya dlya zhinok dvi medrese pochatkova shkola supova kuhnya i fontan lazni hamami bilya mecheti Ajya Sofiya ta v dilnici Yegudiler v Edirne mechet karavan saraj ta fontani v Yerusalimi mechet pritulok dlya prochan supova kuhnya Haseki Sultan Imaret karavan saraj u Mecci supova kuhnya bilya Kaabi u Medini supova kuhnya List Roksolani do Sigizmunda Avgusta 1549 Gromadska laznya Haseki Hyurrem Sultan hamam pobudovana v Stambuli za nakazom Roksolani 2007 Pam yatna tablichka na stini hamamu 2012 1 a storinka vakfijya na kompleks Haseki Hyurrem Sultan v Yerusalimi XVI stolittya Borotba za vladu Vidomo sho Roksolana hotila shob odin z yiyi siniv stav spadkoyemcem Sulejmana tomu deyaki istoriki pripuskayut sho vona prichetna do strati vizira Ibragima misce yakogo zajnyav Rustem pasha Roksolana viddala za nogo svoyu donku Mihrimah ta strati shehzade Mustafi Jmovirno Roksolani spilno z Rustem pasheyu vdalosya perekonati Sulejmana v zazihannyah Mustafi na sultanskij tron sho prizvelo do strati ostannogo za nakazom batka u vijskovomu tabori v misti Eregli 6 zhovtnya 1553 roku Za odniyeyu z versij velikij vizir Rustem pasha zaproponuvav Mustafi vstupiti do armiyi svogo batka i v toj zhe chas poperediv Sulejmana sho Mustafa jde do nogo shob ubiti Posol imperatora Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi Gizlen Buzbek u inshomu prochitanni Busbeg abo Ozh ye Gislen de Busbek dopovidav Sulejman viddilenij stinoyu shatra vid miscya de rozigruvalasya tragediya visovuvav z nogo golovu j kidav zhahlivi i grizni poglyadi na nimih dorikayuchi yim za povilnist gnivnimi zhestami Semirichnogo sina Mustafi Mehmeda stratili kilkoma tizhnyami piznishe v misti Bursa Tureckij istorik vvazhaye sho do strati Mustafu priveli jogo vlasni ambiciyi i negativnij vpliv otochennya vin vidpustiv borodu shehzade ce dozvoleno tilki pislya shodzhennya na prestol i stvoriv vlasnu tugru personalnij znak pravitelya bo jogo perekonali sho Sulejman vzhe starij u 1553 jomu bulo 58 rokiv i hoche posaditi na prestol same Mustafu Tureckij istorik Mustafa Armagan tezh vvazhaye sho Mustafa buv neoberezhnij i ambitnij u nogo buv svij palac svoye vijsko svoyi poeti ta pismenniki U odnomu z interv yu doslidnik zaznachiv sho shehzade Mustafa gotuvavsya do borotbi Kanuni povinen buv virushiti v pohid na Iran i pomitivshi sho jogo sin v takih obstavinah nalashtovanij proti nogo u Padishaha ne zalishalosya inshogo vihodu okrim yak pribrati jogo Shodo intrig Hyurrem Armagan vidznachiv Ye zapis v knizi napisanij odnim italijskim shpigunom koli Kanuni govorit Dzhihangiru Divisya Dzhihangire yaksho Mustafa zijde na prestol to vin ub ye vsih vas ya cogo boyusya Tobto ne bulo takogo sho Mustafa buv u vsomu chistij a proti nogo stoyala Hyurrem zi svoyeyu komandoyu Ni ce bula borotba za prestol Jmovirno yakbi u Mustafi bula mozhlivist to vin ubiv bi brativ i najimovirnishe Gyurrem U zv yazku z cim ne varto vipravdovuvati storonu sho poterpila i chorniti tu sho peremogla Najbilsha Imperiya na comu sviti ce daleko ne dityacha igrashka i ne rodinnij incident Mahidevran Sultan v Amasyi plela ne menshe intrig nizh Hyurrem Sultan shob posaditi na tron svogo sina Kozhna mati kozhen batko bazhaye shob yih sin buv golovnim i zroblyat dlya cogo sho zavgodno Tobto nihto ne maye prava govoriti Chomu Gyurrem Sultan zrobila ce Hyurrem Sultan spravedlivo hoche shob na prestol zijshov Bayazid starshij sin shehzade Mehmed pomer she u 1543 roci red inakshe yaksho na tron syade sin Mahidevran to vona ne bude upevnena v bezpeci svogo sina Dlya cogo vona pochinaye grati proti Mahidevran Prichinoyu togo sho intrigi Hyurrem buli bilsh vidimimi i efektnimi ye znahodzhennya Hyurrem v stolici a Mahidevran v Amasyi Pislya strati Mustafi yanichari vimagali pokarati velikogo vizira Rustema pashu vvazhayuchi jogo prichetnim do smerti svogo ulyublenogo shehzade Roksolana prosila sultana pomiluvati yihnogo zyatya zaradi dochki sho toj i zrobiv Isnuye versiya sho Roksolana prichetna i do smerti valide Hafsi materi Sulejmana Nibito Hafsu otruyili za yiyi nakazom Ibragim pasha u nimeckij knizi Gans Sebald Beham 1530 Imovirno Rustem pasha na miniatyuri XVI stolittya Zadushennya Mustafi shehzade zobrazheno z borodoyu miniatyura XVI stolittya Truna z tilom Mehmeda sina Mustafi miniatyura XVI stolittya Byust Hafsi Sultan v Manisi Turechchina 2007Roksolana u mistectviZhittya ta diyalnist Hyurrem Sultan Roksolani privernuli uvagu chislennih mitciv zokrema pismennikiv zhivopisciv ta kompozitoriv yaki prisvyatili yij chimalo tvoriv Literatura Pro sultanu Hyurrem napisano dekilka romaniv ta desyatki istorichnih doslidzhen riznimi movami Vpershe pro neyi povidomiv Nikolas de Moffan u pamfleti pro vbivstvo shehzade Mustafi Bazel 1555 Parizh 1556 Pro neyi takozh pisali venecijski Navadzhero i Trevizano ta avstrijski Busbeg diplomati sho buli pri osmanskomu dvori i navit Volter A takozh osmanski istoriki Ali Chelebi XVI stolittya Pechevi i Solak zade XVII stolittya Flamandskij pismennik i diplomat Ozh ye Gislen de Busbek v Tureckih listah 1581 pershij predstaviv Roksolanu yak chaklunku intriganku ta avantyuristku yaka keruvala na vlasnij rozsud spravami v derzhavi Osmaniv U nastupni dva stolittya cherez chasti vijni z Osmanskoyu imperiyeyu istoriya Gyurrem v yevropejskih krayinah zdebilshogo pereosmislyuvalasya yak peremoga rozumnoyi yevropejskoyi divchini nad siloyu despotichnogo azijcya chim posluzhila temoyu chislennih dramatichnih abo prigodnickih tvoriv Avstrijskij shodoznavec Jozef fon Gammer Purgshtal u Istoriyi Ottomanskoyi imperiyi nim Geschichte des osmanischen Reiches 1 1827 1835 prodovzhiv Busbekovi zvinuvachennya Roksolani u zlovzhivanni vladoyu ale oskilki znav pro yiyi pohodzhennya z Rogatina sho vidnosivsya todi do Avstrijskoyi imperiyi to visloviv prihilnist do talantiv spivvitchiznici I navit zrobiv z neyi simvol sho vishuvav padinnya Osmanskoyi imperiyi vid ruk rusin Za chotiri z polovinoyu stolittya obraz sultani vkrivsya takoyu kilkistyu chutok legend superechlivih ocinok sho faktichno nemozhlivo rozglediti spravzhnyu podobu ciyeyi zhinki Pavlo Zagrebelnij z cogo privodu pisav Ne mayuchi tochnih svidoctv ne spodivayuchis na vstanovlennya istini inozemni posli mandrivniki litopisci polemisti garyachkovo hapalisya za bud yaki chutki stavali zhertvami maloznachnih i ne duzhe dostovirnih peresudiv Tak z neviznachenosti tayemnichosti plitok i naklepiv yakimi duzhe shilno bula otochena figura Roksolani pid chas yiyi zhittya vzhe dlya suchasnikiv osoblivo zh dlya nashadkiv cya zhinka yavilasya ne lishe vsemogutnoyu mudroyu i nezvichajnoyu v svoyij doli ale i zlochinnoyu otakoyu ledi Makbet z Ukrayini Comu spriyali neperevireni a dekoli i prosto vigadani donesennya z Caregrada venecijskih posliv Navadzhero i Trevizano listi avstrijskogo posla Busbega povidomlennya francuzkogo posla u Veneciyi de Selva pozbavlena yakogo b to ne bulo naukovogo znachennya kompilyaciya burgundcya Mikoli Moffanskogo vidana u Frankfurti na Majni v 1584 roci i ilyustrovana pracya Buasarda Zhittya i portreti tureckih sultaniv Frankfurt na Majni 1596 Mi ne divuyemosya z osmanskih istorikiv Ali Chelebi XVI st Pechevi i Solak zade XVII st yaki vilno i prostorikuvato perekazuyut neperevireni chutki pro pidstupnist Roksolani tomu sho ne v tradiciyah musulmanskih kompilyatoriv bulo doshukuvatisya istini todi koli jshlosya pro zhinku ta she i chuzhozemku Vidomo zh sho koli skladayetsya yaka nebud tradiciya lamati yiyi vzhe nihto ne hoche Suchasnij francuzkij istorik Sulejman Prekrasnij 1983 ne rozdilyaye bagatoh zvinuvachen na adresu sultanki U tureckij literaturi Roksolana traktuyetsya perevazhno yak pristrasna zhinka yaka pragne vladi Ukrayinski avtori u ocinci Roksolani i yiyi miscya v istoriyi tezh rozdililisya Odni Osip Nazaruk Mikola Lazorskij Lyubov Zabashta ta deyaki inshi poeti robili z neyi patriotku yaka dumala pro ukrayinskij narod pravoslavnu viru i nenavidila osmanciv Inshi zh Yurij Vinnichuk zvinuvatili v nacionalnij zradi Yevgen Malanyuk 1926 roku u virshi Diva Obida proviv paralel mizh Ukrayinoyu i Roksolanoyu Pid sonni pestoshi sultana Vpivala cargorodskij char Ce zh ti popivna Roksolana Bajstryucha mati yanichar dd Zarubizhni tvori Pamflet litovskogo pismennika i diplomata Mihajla Litvina Pro zvichayi tatar litovciv i moskovitiv lat De moribus tartarorum lituanorum et moscorum 1550 ti Tragediya francuzkogo pismennika Gabrielya Bunena Sultana fr La Soltane 1561 Pracya flamandskogo pismennika i diplomata Ozh ye Gislena de Busbeka Chotiri listi pro turecke posolstvo abo Turecki listi 1581 do 1595 roku vijshlo she tri vidannya a v XVII stolitti voni perevidavalisya she 12 raziv z yavilisya takozh perekladi cogo tvoru cheskoyu 1594 nimeckoyu 1596 flamandskoyu 1632 francuzkoyu 1649 ispanskoyu 1650 anglijskoyu 1694 sho vitrimali po kilka vidan Ilyustrovana pracya francuzkogo pismennika Zhana Zhaka Buassara latinoyu Zhittya i portreti tureckih sultaniv perskih knyaziv ta inshih slavnih geroyiv i geroyin vid Osmana do Muhammeda II 1596 de Roksolana otrimala negativnu ocinku Tragediya italijskogo pismennika Prospero Bonarelli della Rovere Sulejman 1612 Poema polskogo pismennika Samuelya Tvardovskogo Velike posolstvo 1633 P yesa francuzkogo pismennika Zhana Mere Velikij i ostannij Sulejman abo smert Mustafi 1637 Tragikomediya francuzkogo pismennika Zhana Demare de Sen Sorlena Roksana fr Roxane 1639 Tragediya francuzkogo dramaturga Zhana Rasina Bayazet fr Bajazet 1672 P yesa francuzkogo pismennika Mustafa ta Zeangir Zeangir tak u francuzkij transkripciyi zvuchit im ya molodshogo z siniv Roksolani Dzhihangira 1705 Tragediya nimeckogo dramaturga Gotgolda Lessinga Dzhihangir abo Vidmova vid tronu abo Dzhihangir abo Ganebnij tron zbereglosya lishe tri sceni pershogo aktu 1748 Vodevil Sharlya Favara Sulejman abo tri sultani 1761 Drama nimeckogo pismennika Hristiyana Vejsa abo Vejssa Mustafa ta Zeangir 1761 Komediya francuzkogo pismennika Nikolya Shamfora Mustafa ta Zeangir 1776 Poema polskogo poeta Mavriciya Goslavskogo Podillya 1827 v yakij vin vkazav sho Roksolana rodom z Chemerivciv Pracya Istoriya Ottomanskoyi imperiyi nim Geschichte des osmanischen Reiches 2 1827 1835 avstrijskogo shodoznavcya Jozefa fon Gammer Purgshtalya yakij negativno ocinyuye Roksolanu Drama u virshah rosijskogo pismennika Nestora Kukolnika Roksolana 1834 v yakij Roksolana zobrazhena intrigankoyu Pracya tureckogo istorika Ahmeta Refika Altinaya Zhinochij sultanat 1916 Opovidannya amerikanskogo pismennika Roberta Govarda Tin Sterv yatnika abo Tin Valgari 1934 golovna geroyinya Ruda Sonya vigadana sestra Roksolani sama Roksolana v opovidanni lishe zgaduyetsya Roman nimeckogo pismennika Jogannesa Tralova Roksolana 1942 de vona stala donkoyu krimskogo hana yaku zahopili v polon zaporozki kozaki Kniga tureckogo doslidnika Chagataya Uluchaya Lyubovni listi tureckih sultaniv 1950 v yakij znachne misce vidvedene listam Roksolani Sulejmanu Roman finskogo pismennika Mika Valtari Mikael el Hakim francuzkij pereklad Sluga proroka 1979 Stattya tureckoyi pismennici Garem palacu Topkapi 1979 v yakij Roksolana zmalovana pidstupnoyu i zhorstokoyu zhinkoyu Roman francuzkoyi vchenoyi literaturoznavcya Katrin Kleman Sultana 1981 Pracya francuzkogo istorika Sulejman Pishnij fr Soliman le Magnifique 1983 Velike istorichne doslidzhennya yugoslavskogo vchenogo Radovana Samardzhicha Sulejman i Roksolana 1987 Roman rumunskih pismennikiv Mircha Buradi ta Roksolana i Sulejman 1987 Roman anglijskogo pismennika Garem francuzkij pereklad Nich Topkapi 1992 P yesa tureckogo pismennika Gyurrem Sultan yaku postaviv naprikinci 1998 roku Stambulskij miskij teatr Roman francuzkogo pismennika Ostannij son Sulejmana 1999 Roman tureckogo pismennika Gyurrem Sultan Lyubovni romani rosijskoyi pismennici Vorota blazhenstva ros Vrata blazhenstva 2013 Roksolana i sultan ros Roksolana i sultan 2013 Budinok shastya Diti Roksolani ta Sulejmana Pishnogo ros Dom schastya Deti Roksolany i Sulejmana Velikolepnogo 2013 ta Proshalnij pocilunok Roksolani Ne treba rayu ros Proshalnyj poceluj Roksolany Ne nado raya 2014 Persha storinka tragediyi Sultana fr La Soltane Gabriel Bunen 1561 Titulnij arkush Tureckih listiv Gislen de Busbek 1595 Titulnij arkush tragediyi Bayazet fr Bajazet Zhan Rasin 1672 Ukrayinski tvori Drama Gnata Yakimovicha Roksolyana 1869 3 Istorichna povist Mihajla Orlovskogo Roksolana abo Anastasiya Lisovska 1882 Istorichna pracya shodoznavcya Agatangela Krimskogo Istoriya Turechchini 1924 v yakij Roksolani vidvedeno 13 storinok za sho avtora rozkritikuvali v gazeti Komunist sultani Krimskij dav superechlivu harakteristiku rozvinuv ocinki Ozh ye Gislena de Busbeka pro rujnivni naslidki yiyi dij dlya Osmanskoyi imperiyi predstaviv Hyurrem lishe odnim iz prikladiv nevilnickih dol pro yaki spivalosya v ukrayinskih dumah a naostanok nazvav yiyi i Sulejmana dikimi musulmanskimi fanatikami Povist Osipa Nazaruka Roksolyana 1930 Opovidannya dlya ditej Antina Lotockogo Roksolyana Istorichne opovidannya XVI stolittya 1937 Roman Mikoli Lazorskogo Stepova Kvitka 1965 Literaturno istorichna stattya Ireni Knish Imperatorska kariyera Anastaziyi Lisovskoyi 1966 Naris Sultanka z Rogatina 1966 Istorichna povist Sergiya Plachindi Neopalima kupina 1968 Poema dramaturga Lyubovi Zabashti 1971 Roman Pavla Zagrebelnogo Roksolana 1980 Stattya Yevgena Kramara Slavetna ukrayinka v sultanskomu dvori 1984 Povist Yuriya Vinnichuka Zhitiye garemnoye 1996 Ese Roksolana 1999 Obkladinka audiozapisu povisti Roksolyana Osipa Nazaruka Reklama knizhok dlya ditej v tomu chisli i opovidannya Antina Lotockogo Roksolyana gazeta Svoboda SShA 210 10 veresnya 1937 Obkladinka romanu Roksolana Pavlo Zagrebelnij 1980 V obrazotvorchomu mistectvi Isnuye kilka portretiv Roksolani najpershij z yakih nalezhit nevidomomu avtoru hoch na portreti vkazano im ya Mateo Pagani 1550 Vsi voni uyavni zhoden ne napisanij z naturi garem buv zakritij dlya hudozhnikiv Shopravda na vsih prizhittyevih portretah Roksolana viglyadaye majzhe odnakovo Takozh mozhlivo sho portreti stvoryuvalisya zi sliv venecijskih posliv yaki neodnorazovo bachili Roksolanu La Rossa nevidomij avtor 1550 La Sultana Rossa Tician 1550 ti Portret Roksolani gravyura Melhiora Lorka 1581 Portret Roksolani gravyura Teodora de Bri fotokopiya z knizhki Buasarda Zhittya i portreti tureckih sultaniv 1596 Roksolana druzhina Sulejmana Pishnogo nevidomij avtor bilya XVI stolittya Roksolana druzhina Sulejmana Pishnogo nevidomij avtor mizh XVIII i XIX stolittyam Roksolana druzhina Sulejmana nevidomij avtor Veneciya XVIII stolittya Roksolana i sultan 1780 U muzici Pro Roksolanu napisano nizku muzichnih tvoriv zokrema simfoniya Jozefa Gajdna 63 do mazhor maye drugu chastinu pid nazvoyu Roksolana ital La Roxelane 1781 opera Denisa Sichinskogo Roksolyana 1908 libreto Stepana Galyabardi Ya Roksolana albom Alli Kudlaj Roksolana z odnojmennoyu pisneyu na slova Stepana Galyabardi muzika Olega Slobodenko 1990 Roksolano Roksolano Ukrayinu prodayut V ridnim domi v ridnim domi Yanichari rostut dd Roksolano Roksolano Tvoye im ya mov dzvin Pidnimaye pidnimaye Mij narod z kolin dd opera Oleksandra Kostina Sulejman i Roksolana abo Lyubov v garemi v 3 h diyah 1995 pisnya Oksani Bilozir Pisnya Roksolani na slova Stepana Galyabardi muzika albom Gorobina nich 2001 Navisho matusya mene porodila I rozumu batko navisho navchav Naviki proshaj Ukrayinonko mila O rode mij grishnij naviki proshaj dd dvoaktnij balet Dmitra Akimova Roksolana 2009 pisnya Oleni Yersak Roksolana na slova Oleksandra Balabka muzika Leonida Nechiporuka 2009 Sultansha sultansha Zelene pokrivalo Sultansha sultansha V palaci nache pava Solodki gubi ta zvablivij stan Utrativ spokij Pishnij Sulejman dd Zovnishni videofajli Tureckij klip na pisnyu pro Roksolanu Kompozitor Dzhan Atilla albom Kohannya Gyurrem tureckogo spivaka i kompozitora Dzhana Atilli u klipi do golovnoyi pisni vikradena tatarami Nastya Lisovska plive z Krimu v Stambul shob stati sultanoyu Kuplet z pisni Rogatina da yagmurda dans eden kucuk bir kizin ruyalarinin gercek olmasi ustune and iciyorum dd U Rogatini pid doshem Ya prisyagayu Divchinci yaka tancyuye Sho yiyi mriyi zbudutsya dd Kino Hudozhni filmi 1990 Bitva troh koroliv SRSR Dokumentalni filmi 2008 Ukrayina 2012 2013 Roksolana Ukrayina Teleseriali 1996 2003 Roksolana Ukrayina v roli Roksolani Olga Sumska 2003 Hyurrem Sultan Turechchina v roli Roksolani Hyurrem Gyulben Ergen 2011 2014 Velichne stolittya Roksolana Turechchina v roli Roksolani Mer yem Uzerli zi 103 seriyi Vahide Perchin 2018 Gotel Galiciya v epizodichnij roli 23 seriya Teatr Komediya Mustafa i Zeangir postavlena u 1776 v pridvornomu teatri palacu Fontenblo Franciya za odnojmennoyu komediyeyu Nikolya Shamfora spodobalasya korolyu Lyudoviku XVI ta Mariyi Antuanetti Vodevil Sulejman abo tri sultani yakij postaviv u 1835 roci Aleksandrinskij teatr v Sankt Peterburzi za odnojmennim vodevilem Sharlya Favara Roksolanu zigrala Varvara Asenkova Vistava Roksolana yaku v 1985 roci postaviv Ternopilskij akademichnij oblasnij ukrayinskij dramatichnij teatr imeni Tarasa Shevchenka rol Roksolani zigrala Lyusya Davidko Vistava Roksolana yaku v 1988 roci postaviv Dniprovskij akademichnij ukrayinskij muzichno dramatichnij teatr imeni Tarasa Shevchenka rol Roksolani zigrala Oleksandra Kopitina Vistava yaku postaviv naprikinci 1998 roku Stambulskij miskij teatr za p yesoyu tureckogo pismennika Hyurrem Sultan Myuzikl Roksolana na libreto Stepana Galyabardi u 2001 jshov na sceni Ivano Frankivskogo muzichno dramatichnogo teatru Vshanuvannya pam yatiU Rogatini na chest Roksolani nazvana plosha na yakij u 1999 roci buv vstanovlenij bronzovij pam yatnik Jogo avtori skulptor Roman Romanovich ta arhitektori Yurij Lugovskij ta Orest Skop U Lvovi ye vulicya Roksolyani Vulicya Roksolani ye takozh u Dnipri Volodimiri Kalushi Koveli Kozovij Kolomiyi Kramatorsku Truskavci ta seli Zimna Voda U misti Krivij Rig vulicyu Rahmaninova perejmenuyut na vulicyu Roksolani Div takozhVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Roksolana Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Roksolana Hatun Osmani Nadiya Turhan Hadidzha Zhinochij sultanatPrimitkiGavrishkov B M Slavyanskaya tematika v proizvedeniyah Lessinga 2013 10 21 u Wayback Machine Sovetskoe slavyanovedenie 1982 6 noyabr dekabr S 93 ISSN 0132 1366 Galenko 2012 s 273 Za versiyeyu polskogo pismennika XVII st Samuelya Tvardovskogo Kochubej 2013 s 3 19 Za versiyeyu polskogo poeta Mavriciya Goslavskogo Gordiyenko 2014 s 24 27 Abbott E A history of mistresses HarperFlamingoCanada 2003 510 p P 53 Yermolenko G Roxolana The Greatest Empresse of the East P 233 Najvidomishi zhinki davnoyi ta suchasnoyi Ukrayini Ulucay Mustafa Cagatay 2011 Padisahlarin Kadinlari ve Kizlari OTUKEN NESRIYAT s 60 ISBN 978 975 437 840 5 Yermolenko Galina 2010 Roxolana in European Literature History and Culture Ashgate s 2 ISBN 978 1 4094 0374 6 Galenko 2012 s 272 Roxolana in European Literature P 272 M Stryjkowski Kronika Polska Litewska Zmudska i wszystkiej Rusi T 1 Warszawa 1846 S 125 Norman Dejvis Yevropa Istoriya Norman Davies Europe A History 2010 12 20 u Wayback Machine Rozdil VI Kiyiv 2000 Stor 406 408 Yakovenko N Vibir imeni versus vibir shlyahu nazvi ukrayinskoyi teritoriyi mizh kincem XVI kincem XVII st 2017 12 22 u Wayback Machine Mizhkulturnij dialog T 1 Identichnist K Duh i litera 2009 S 57 95 V XVI XVII stolittyah roksolanami neridko nazivali rusiniv pravoslavnih zhiteliv Rechi Pospolitoyi yaki rozmovlyali na odnomu iz shidnoslov yanskih dialektiv na vidminu vid polyakiv i litovciv yaki v osnovnomu buli rimo katolikami Prichinoyu comu bula roksolanska teoriya zavdyaki yakij rusini pohodyat vid sarmatskogo plemeni roksolan sho davalo ruskij shlyahti mozhlivist priyednatisya do panuyuchoyi koncepciyi sarmatizmu yaka obgruntovuvala osoblivi shlyahetski prava Na osnovi cih idej Rus v zahidnih i zahidnoruskih dzherelah togo chasu neridko nazivayetsya Roksolaniyeyu Sabah Turciya otkuda rodom Hyurrem Sultan pokorivshaya serdce Sulejmana Velikolepnogo originalu za 26 lyutogo 2019 Procitovano 25 lyutogo 2019 Mihalon Litvin O nravah tatar litovcev i moskvityan 2013 01 20 u Wayback Machine Per A L Horoshevich M 1994 S 72 Abbott E A history of mistresses HarperFlamingoCanada 2003 510 p P 53 Muzejnij kompleks v misti Rogatin originalu za 17 kvitnya 2010 Procitovano 7 grudnya 2016 Roxolana in European Literature P 49 Ukrayinskij radyanskij enciklopedichnij slovnik V 3 h t T III Za red M Bazhana 1 e vid k Golovna redakciya Ukrayinskoyi radyanskoyi enciklopediyi 1968 S 162 Primitki Do stor 425 Krimskij A Yu Tvori v p yati tomah T 4 Shodoznavstvo Red tomu O I Ganusec k Naukova dumka 1974 640 s S 636 Galina Yermolenko Roxolana The Greatest Empresse of the East p 234 245 S Kabachinskaya Zagadka Roksolany Radi veseloj hohlushki Sulejman Velikolepnyj dazhe raspustil svoj garem istoriya originalu za 20 grudnya 2016 Procitovano 9 grudnya 2016 Do najnovishih chasij zberigav ukrayinskij narid pisnyu A taya zh to Roksolyana Sho to tryasla Shodom Bula nasha popadyanka Z Rogatina rodom Cyu narodnu pisnyu polyaki pererobili na svoye A owaz to Roksolanka Co to trzesla calim Wschodem Byla nasza Podolanka Z Czemerowiec rodem Irena Knish IMPERATORSKA KARIYeRA ANASTAZIYi LISOVSKOYi originalu za 26 serpnya 2016 Procitovano 9 grudnya 2016 Orlovskij M Ya Roksolana abo Anastasiya Lisovska Ist povist Kam yanec Podilskij Tip Podol gubern vipravlennya 1883 Arhiv originalu za 17 grudnya 2016 Procitovano 8 grudnya 2016 Roshina 2009 s 26 Blackburn Richard 2005 Journey to the Sublime Porte the Arabic memoir of a Sharifian agent s diplomatic mission to the Ottoman Imperial Court in the era of Suleyman the Magnificent the relevant text from Quṭb al Din al Nahrawali s al Fawaʼid al saniyah fi al riḥlah al Madaniyah wa al Rumiyah Orient Institut s 200 201 ISBN 978 3 899 13441 4 Peirce L P The Imperial Harem P 55 Yelce Nevin Zeynep 2009 The making of sultan Suleyman A study of process es of image making and reputation management s 256 Tiktopulos 2013 chast 9 Leslie P Peirce 1993 Turyanska 2008 s 16 Polishuk 1997 s 42 Miller Yu Iskusstvo Turcii 16 travnya 2017 u Wayback Machine M L Iskusstvo 1965 S 29 30 Krimskij 1996 s 204 CITY LIFE 2005 5 s 18 25 Roshina 2009 s 92 Termin zhinochij sultanat vviv osmanskij istorik Ahmet Refik Altinaj u 1916 roci u svoyij knizi z odnojmennoyu nazvoyu Perevidannya Ahmet Refik Altinay Kadinlar Saltanati Tarih Vakfi Yayinlari Mayis 2005 400 p ISBN 975 333 192 4 Sergijchuk V Dmitro Vishneveckij K Ukrayina 2003 S 78 ISBN 966 524 129 X Kabachinska 2013 22 serpnya Turyanska 2008 s 17 Beosch 1904 Zagrebelnyj 1980 Kn 2 Nimimi abo bez yazikimi nazivali pazhiv yaki stoyali na varti kolo dverej sultanovogo kabinetu abo pokoyiv koli sultan prijmav vidviduvachiv Mizh soboyu spilkuvalisya i vid sultana otrimuvali nakazi ne slovami a zhestami zvidsi i nazva Krimskij 1996 s 209 Interv yu Talha Ugurluelya na tureckomu kanali Haberturk TV Mustafa Armagan 2014 13 lyutogo Ibrahim P Tariḫ i Pecevi Istanbul Maṭbaʿa ʾi ʿAmire 1866 T 1 S 303 tur Harem den Mektuplar Siehe Brief Roxelanes an Suleyman Topkapi Sarayi Arsivi Evrak 5038 teilweise und in Umschrift veroffentlicht Cagatay Ulucay Istanbul Otuken Nesriyat 2011 S 80 ISBN 978 975 437 833 7 tur Galenko 2012 s 274 Clot Andre Soliman le Magnifique Paris Fayard 1983 P 209 ISBN 2 213 01260 1 fr Diva Obida Malanyuk Ye Nevicherpalnist K Veselka 1997 S 87 Gavrishkov B M Slavyanskaya tematika v proizvedeniyah Lessinga Sovetskoe slavyanovedenie 1982 6 noyabr dekabr S 93 ISSN 0132 1366 ros Lessing G E Samtliche Schriften Bd 2 Leipzig 1853 S 416 420 Ahmet Refik Altinay Kadinlar Saltanati Tarih Vakfi Yayinlari Mayis 2005 400 p ISBN 975 333 192 4 tur Roshina 2009 s 6 Ulucay Cagatay M Osmanli Sultanlarina Ask mektuplari Istanbul 1950 Pavlisheva N P Vrata blazhenstva 2014 03 26 u Wayback Machine M Yauza press 2013 320 s ISBN 978 5 9955 0524 2 ros Pavlisheva N P Roksolana i sultan 2014 03 26 u Wayback Machine M Yauza press 2013 320 s ISBN 978 5 9955 0523 5 ros Pavlisheva N P Dom schastya Deti Roksolany i Sulejmana Velikolepnogo 26 bereznya 2014 u Wayback Machine M Yauza press 2013 256 s ISBN 978 5 9955 0701 7 ros Pavlisheva N P Proshalnyj poceluj Roksolany Ne nado raya 26 bereznya 2014 u Wayback Machine M Yauza press 2014 224 s ISBN 978 5 9955 0718 5 ros Krimskij 1996 s 201 213 Kornyushin F Ne vir ocham svoyim Komunist 1926 8 lipnya Nazaruk O Roksolyana Zhinka halifa i padishaha Sulejmana Velikogo zavojovnika i zakonodavcya Istorichna povist z 16 go st Lviv 1930 301 s Kramar Ye Slavetna ukrayinka v sultanskomu dvori Doslidzhennya z istoriyi Ukrayini Toronto Baltimor 1984 S 137 163 Roksolana Romanyuk P Galickij memorandum Rozkol Anatomiya lihvarstva Roksolana Ese L Kamenyar 1999 222 s foto ISBN 5 7745 0799 8 Kostin O Sulejman i Roksolana Noti opera na 3 diyi libreto B M Chip Muzichna Ukrayina 2004 372 s Akimov D Roksolana balet v 2 aktah 10 scenah uvertyura I scena II scena III scena K Zadruga 2009 336 s Richard P J Aspects de Chamfort Paris 1959 189 p fr Smolyak P O Istorichni postati v scenichnij interpretaciyi V yacheslava Him yaka P O Smolyak Naukovi zapiski Ternopilskogo nacionalnogo pedagogichnogo universitetu imeni Volodimira Gnatyuka Seriya Mistectvoznavstvo 2019 1 Vip 40 S 181 ISSN 2411 3271 Muzichka I Roksolana povernulas v Rogatin velichnim pam yatnikom Avtor lvivskij skulptor R Romanovich Nova Zorya 1999 27 zhovtnya Haj svyatitsya im ya tvoye Rogatine Vstanovleno bronzovij pam yatnik Roksolani Avtori skulptor R Romanovich arhitektori O Skopa Yu Lugovskij Ridna zemlya 1999 29 zhovtnya PosilannyaRoksolyana Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1964 T 7 kn XIII Literi Riz Se S 1625 1000 ekz Garem sultana Tureckij vzglyad Rozshifrovka narisiv sho vijshli v efir radio Golos Turechchini 2 16 23 30 sichnya ta 27 lyutogo 2007 na sajti pro krayini i narodi svitu portalostranah ru ros Kulchinskij O Omar Dermendzhi Zhinoche sultanuvannya v Turechchini pochali i zakinchili ukrayinki Ukrayinska pravda Istorichna pravda 2011 17 lyutogo Shutko O Usi vashi znannya pro Roksolanu sucilna brehnya Pravda tut WAS 2019 DzherelaBlistatelnaya Porta Imperiya tyurkov Velikaya civilizaciya R Rahmanaliev M Ripol 2009 S 664 674 ISBN 978 5 386 00847 5 ros Vasilevskij M Den 2005 124 14 lipnya Voloshin V Roksolana eto istoricheskaya figura Golos z nad Bugu 2012 11 15 bereznya Gavriliv B Dokumentalnij portret Roksolani zberigayetsya v Luvri Roksolana u sviti Istoriko krayeznavchij zbirnik Do 500 richchya vid chasu narodzhennya Roksolani Avtori uporyadniki B Gavriliv I Mironyuk Ivano Frankivsk PNU im V Stefanika 2008 S 3 7 Gavrishkov B M Slavyanskaya tematika v proizvedeniyah Lessinga Sovetskoe slavyanovedenie 1982 6 noyabr dekabr C 91 97 ISSN 0132 1366 Galenko O I Roksolana Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 272 274 ISBN 978 966 00 1290 5 Galenko O Tini tureckih predkiv desho pro istorichni zv yazki Ukrayini j nashogo pivdennogo susida Den 2006 64 15 kvitnya Gordiyenko Yakiv Errare humanum est 50 narisiv z ukrayinskogo primaroznavstva K Dulibi 2014 216 s il ISBN 978 966 8910 88 3 Imperatorska kariyera Anastaziyi Lisovskoyi u 405 ti rokovini smerti slavetnoyi Roksolyani Vidguki chasu Vibrani narisi statti spogadi materiyali I Knish Vinnipeg 1972 404 s il Kabachinska S Zagadka Roksolani Dzerkalo tizhnya 2013 30 22 serpnya Kochubej Yu Roksolana dolya obraz simvol Roksolyana roman Osip Nazaruk vstup st kand filol nauk Yuriya Kochubeya H Knizhkovij Klub Klub Simejnogo Dozvillya 2013 413 8 s kolor il Mamedov I B Institut Haseki v gareme osmanskih sultanov Izvestiya rossijskogo gosudarstvennogo pedagogicheskogo universiteta imeni A I Gercena 2009 Vyp 111 S 33 40 ros Mamedov I B Evolyuciya instituta sultanskogo garema v XV XVIII vekah i ego rol v politicheskoj i socialnoj zhizni osmanskogo gosudarstva avtoreferat dissertacii kandidata istoricheskih nauk Sankt peterburgskij gosudarstvennyj universitet SPb Lema 2011 26 s ros Mahun S Nevilniki u Bliskuchij Porti Den 2001 235 21 grudnya Osmanska imperiya Kurs lekcij Navch posibnik V A Rubel K Libid 1997 S 338 364 Polishuk A Nasledstvo Sulejmana Velikolepnogo Vokrug sveta 1997 6 S 42 49 ros CITY LIFE 2005 5 S 18 25 Roksolana Ukrayinskij radyanskij enciklopedichnij slovnik V 3 h t T III za red M Bazhana K Golovna redakciya Ukrayinskoyi radyanskoyi enciklopediyi 1968 S 162 Ukrayinska gazeta plyus 2008 45 185 18 31 grudnya Roksolana u sviti Istoriko krayeznavchij zbirnik Do 500 richchya vid chasu narodzhennya Roksolani avt upor B Gavriliv I Mironyuk Ivano Frankivsk PNU im V Stefanika 2008 96 c Roksolana Brokgauz F Efron I Enciklopedicheskij slovar v 86 knigah i 4 dopolneniyah Sankt Peterburg 1899 T 27 Rozaven Repa 480 s Roshina N Znameniti ukrayinci H Folio 2009 128 s ISBN 978 966 03 4682 6 Slavetna galichanka Roksolana v istoriyi literaturi mistectvi Rekom bibliogr pokazhch Ivano Frankiv obl univers nauk b ka im I Franka uklad V Dvolitka Ivano Frankivsk 2005 11 s Tiktopulos Ya Moskovskij komsomolec Afinskij kurer 2013 31 yanvarya ros Tiktopulos Ya Moskovskij komsomolec Afinskij kurer 2013 18 aprelya ros Turyanska O De buvala Roksolyana Roksolana u sviti Istoriko krayeznavchij zbirnik Do 500 richchya vid chasu narodzhennya Roksolani avt upor B Gavriliv I Mironyuk Ivano Frankivsk PNU im V Stefanika 2008 S 12 17 U Turechchini zdorov ya Roksolani pereviryali voshami ta hrapom Visnik K 2015 21 veresnya Ukrayinska branka popivna Roksolana abo Hurrem sultansha Sulejman Pishnij 1520 1566 Istoriya Turechchini A Yu Krimskij 2 ge vid vipr Kiyiv Lviv Olir 1996 S 201 213 ISBN 5 7707 9225 6 Uteshenie istoriej Avtorskoe posleslovie Zagrebelnyj P Roksolana Strasti Kn 2 1980 ros Hom yak T V Psihologizm yak odin iz zasobiv harakterotvorennya obrazu Roksolani za romanom O Nazaruka Roksolyana Visnik Zaporizkogo nacionalnogo universitetu 2 2008 Shutko O Roksolana mifi ta realiyi Ternopil Navchalna kniga Bogdan 2015 272 s Yasinska N Odvichna zagadka krasi Roksolana u sviti Istoriko krayeznavchij zbirnik Do 500 richchya vid chasu narodzhennya Roksolani avt upor B Gavriliv I Mironyuk Ivano Frankivsk PNU im V Stefanika 2008 S 8 11 Ahmet Refik Altinay Kadinlar Saltanati Tarih Vakfi Yayinlari Mayis 2005 ISBN 975 333 192 4 400 p tur Beosch M Murder of Prince Mustafa The Height of the Ottoman Power The Cambridge Modern History V 4 t Ed by Adolphus W Ward Cambridge University Press 1902 1912 T 3 The Wars of Religion 1904 S 121 122 angl Leslie P Peirce The Imperial Harem Women and Sovereignty in the Ottoman Empire Lesli P Pirs Imperatorskij garem Zhinki i suverenitet v Osmanskij imperiyi New York 1993 382 p angl Interv yu Mustafi Armagana informacijnomu agentstvu Dzhihan 2014 13 lyutogo Tayemnici velikih ukrayinciv Roksolana Pervolf O O Slov yani yih vzayemni vidnosini i zv yazki Varshava 1888 T II S 196 Dodatkova literaturaBenua S Hyurrem Znamenitaya vozlyublennaya sultana Sulejmana Moskva Algoritm 2013 256 s ISBN 978 5 4438 0266 4 Bodnaruk I Pro Nastyu Lisovsku slavnu Roksolyanu Litopis Golgoti Ukrayini T 4 Slavni dochki Ukrayini Rusi L 1999 S 73 76 Bryazgunov Yu Bajda ta Roksolana dijsnist sho rozviyuye mifi Rol Roksolani v istoriyi Molod Ukrayini 1998 7 serpnya Voronovich Z Ledi Makbet z Ukrayini Pro portret Roksolani yakij znahoditsya u Lvivskomu istorichnomu muzeyi Visokij Zamok 2002 4 veresnya Gavriliv B Dokumentalnij portret Roksolani zberigayetsya v Luvri Parizh Krayeznavec Prikarpattya 2004 4 S 49 50 Gavriliv B Roksolana taki maye dokumentalnij portret Pro zobrazhennya Roksolani na kartini Paolo Veroneze Galichina 2004 28 serpnya Galenko O Vitivki ukrayinskogo oriyentalizmu Naukova rozvidka pro Roksolanu ta kritichni zauvazhennya shodo filmu pro neyi fahivcya z istoriyi Osmanskoyi imperiyi Kritika 1999 4 S 11 17 Shutko O Roksolana zhittyepis Ternopil 2020 176 s Gamblton R Roksolana v Kanadi Recenziya na vistavu operi D Sichinskogo Roksolana u Kanadi Kultura i zhittya 1993 6 lyutogo Graboveckij V Roksolana v istoriyi Ivano Frankivsk 1993 44 s Graboveckij V Roksolana v istoriyi Ist portr Ivano Frankivsk 1997 38 s Graboveckij V Roksolana Hurrem ta yiyi istorichna dolya 2 ge vid dop Ivano Frankivsk Plaj 2004 55 s Gusak O I vse zh Roksolana chi Roksolyana Avtor stverdzhuye sho pravilno pisati Roksolyana Molod Ukrayini 1997 21 serpnya De bulo dvorishe Lisovskih Pro Roksolanu z Rogatina Fedoriv R Koliska z yavorovogo dereva L 1970 S 166 167 Dermenzhi O Sultansha dvuh derzhav Hyurrem Da Dialog Evraziya 2005 16 S 30 34 Dmitriv I Roksolana mifi i fakti zhittya ta diyalnosti Demokratichna Ukrayina 2004 15 grudnya Dopoki isnuvatime svit obraz Roksolani ne potmyaniye Z naukovo teoretichnoyi konferenciyi v Rogatini Nastya Lisovska Roksolana mifi i fakti zhittya ta diyalnosti Rogatinska zemlya 2004 2 zhovtnya Drabchuk I Mif pro Roksolanu Dnistrova hvilya 2001 27 kvitnya Drobotko N Vid Rogatina do Palacu Topkapi v Stambuli Ukrayinska kultura 1997 1 S 30 31 Zoshuk S Roksolyana Sultanka Turechchini Litopis Golgoti Ukrayini T 4 Slavni dochki Ukrayini Rusi L 1999 S 63 Zubkov A Roksolyana povertayetsya dodomu pam yatnikom v Rogatini Litopis Golgofi Ukrayini T 4 Slavni dochki Ukrayini Rusi L 1999 S 76 82 Kachkan V Volodarka Stambula z Rogatina Divchinka z Rogatina proobraz geroyini operi D Sichinskogo Roksolana Zorya 1967 1 sichnya Kis Ya Legendi i fakti pro Roksolanu Arhivi Ukrayini 1970 6 S 25 31 Koval K Tisyacha i odna Roksolana Pro dolyu Nasti Roksolani druzhini sultana Sulejmana II Velikogo Vechirnij Kiyiv 2005 5 kvitnya Kosmolinska N Roksolana z Roksolaniyi Mizhnarodnij turizm 2004 6 S 92 95 Kochubej Yu Roksolana dolya obraz simvol Politika i chas 2005 2 S 79 87 Krajnij I Zagadkova sultansha Roksolana Hurem Rozmova z akad V Graboveckim pro postat Roksolani Ukrayina moloda 2005 12 lyutogo Kramar Ye Slavetna ukrayinka v Sultanskomu dvori Doslidzhennya z istoriyi Ukrayini Toronto 1984 S 137 163 Kuznyecov Yu Stambul Mavzolej Roksolani Osvita Ukrayini 2003 20 veresnya Lisovska Nastya Ablicov V Galaktika Ukrayina Ukrayinska diaspora vidatni postati K KIT 2007 436 s Lyubov mudrist i ptahi ne znayut Vitchizni Do 500 richchya vid dnya narodzhennya Roksolani Znamenni dati Kalendar 2005 K 2005 S 222 225 Markus D Roksolyana Enciklopediya ukrayinskoyi diyaspori T 4 K Nyu Jork Chikago Melburn 1995 S 170 171 Mazur O Kirichuk Yu Roksolana i nabigi ord krimskih i osmanskih feodaliv na ukrayinski zemli u 20 50 rokah XVI stolittya Rogatinska zemlya istoriya ta suchasnist L Rogatin 1995 S 102 104 Morozyuk V Branka Roksolyana Pro operu D Sichinskogo Libreto do operi napisav V Lucik Diriguvav na yiyi prem yeri M Kossak Galichina 1997 27 travnya Muzichka I Roksolana povernulas v Rogatin velichnim pam yatnikom Avtor lvivskij skulptor R Romanovich Nova Zorya 1999 27 zhovtnya Nabitovich G Nabitovich I Roksolana Doslidzhennya Litopis Chervonoyi Kalini Skriptorij istorichnoyi prozi T 8 L 1998 S 341 344 Nev yanucha krasunya Dvircevi intrigi i tayemnici Zv yazki z Ukrayinoyu Graboveckij V Ilyustrovana istoriya Prikarpattya T 1 Ivano Frankivsk 2002 S 321 331 Ozgyurel A Istoriya zametila ee Da Dialog Evraziya 2005 16 S 23 27 Onishkevich L Chi isnuye pam yatnik Roksolani Pro tri pam yatniki Roksolani v Stambuli Golos Opillya 1994 29 chervnya Onufrik P Cherez viki ne potmyaniye obraz Roksolani Pro naukovo teoretichnu konferenciyu Galichina 2004 4 listopada Pastuh H Znamenita galichanka povernulasya u ridnij Rogatin pam yatnikom Za vilnu Ukrayinu 1999 29 zhovtnya Pelehatij I Chi zradila b Roksolyana pravdoyu pro sebe Pro Roksolyanu O Nazaruka ta kritichni zauvazhennya shodo kinoversiyi za tvorom Nova Zorya 1997 18 chervnya Peleshishin M Roksolana Dovidnik z istoriyi Ukrayini A Ya K 2001 S 663 664 Roksolana v istoriyi i legendah Nevilnichimi shlyahami Prikarpatska branka Hto vona i yak yiyi zvati Graboveckij V Ilyustrovana istoriya Prikarpattya T 1 Ivano Frankivsk 2002 S 308 320 Roksolana v sviti Avtor ukladach B Gavriliv Ivano Frankivsk Tipovit 2004 28 s Roksolana Lisovska Nastya 1505 m Rogatin 1561 m Stambul Genik S 150 vidatnih ukrayinok Ivano Frankivsk 2003 S 166 Roksolana mifi i fakti zhittya Pro nauk teoret konf v Rogatini Uryadovij kur yer 2004 6 listopada S 16 Muromov I A 100 velikih lyubovnic M Veche 2010 368 s ISBN 978 5 9533 4568 2 ros Roksolana Pisnya Slova D Kremenya Muzika T Yarovoyi Mistectvo ta osvita 1999 4 S 32 Roksolana Portret Figol M Albom K 1989 S 6 Roksolana Portret Luki Dolinskogo Rogatinska zemlya T 2 Nyu Jork Parizh Sidnej Toronto 1996 S 225 Roksolana Rejting Zolota Fortuna Zolota Fortuna 2000 1 S 64 65 Roksolana unikalna zhinka svitovoyi istoriyi V Rogatini vidbulasya naukovo teoretichna konferenciya Demokratichna Ukrayina 2004 20 listopada Roshina N Roksolana H Antologiya 2013 122 s Selezinka V Znovu pro Roksolanu Molod Ukrayini 1998 1 veresnya Selezinka V Roksolana povernulasya dodomu Pro pam yatnik Roksolani u Rogatini Ukrayinska muzichna gazeta 2001 1 2 S 9 Selezinka V Chi pam yataye Stambul Roksolanu Rozdumi pislya podorozhi do Turechchini Kultura i zhittya 1990 30 grudnya S 6 Selina L I pobachat ukrayinci dijsnij portret Roksolani Z miniatyuri sho nosiv pri sobi sultan Sulejman II Pishnij Golos Opillya 1995 23 grudnya Sergijchuk V Roksolana v literaturi ta istoriyi Nauka ta suspilstvo 1988 7 S 28 32 Sereda M Yevropejski narecheni Ukrayinki na prestolah Yevropi zokrema Roksolana Literaturna Ukrayina 2002 7 bereznya S 7 Skavron B Sultansha z Rogatina Ye zobrazhennya Roksolani yake zberigayetsya v Luvri Ekspres 2004 40 berezen S 13 Som M Roksolano zvidki ti Vechirnij Kiyiv 1998 27 listopada Sultansha Kozulya O Zhinki v istoriyi Ukrayini K 1993 S 45 50 Sumskaya O Blagodarya Roksolane ya polyubila Turciyu i tureckij narod Rozmova z ukrayinskoyu aktrisoyu vikonaviceyu golovnoyi roli u kinofilmi Roksolana Da Dialog Evraziya 2005 16 S 28 29 ros Turanli F Roksolana v Stambuli Krayeznavchij zbirnik na poshanu B Gavriliva Ivano Frankivsk 2003 S 35 40 Turanli F Roksolana ce nasha spilna istoriya Vistup na naukovo praktichnij konferenciyi v Rogatini Rogatinska zemlya 2004 9 zhovtnya Utevska P Gorbachov D Podorozh u Renesans Pro portret Roksolani u tyurbani Radyanska zhinka 1990 12 S 16 17 Haj svyatitsya im ya tvoye Rogatine Vstanovleno bronzovij pam yatnik Roksolani Avtori skulptor R Romanovich arhitektori O Skopa Yu Lugovskij Ridna zemlya 1999 29 zhovtnya Penzer N M The Harem London 1936 Ceviri Sahin D Istanbul 2000 P 37 39 angl Sokolnicki M La Sultane ruthene Belleten TTK Cilt XXIII 1959 P 229 239 Ulucay Cagatay M Padisahlarin Kadinlari ve Kizlari Ankara 1992 220 p tatar Osmanska dinastiya Novij titul posada zasnovana Haseki Sultan 1533 1534 15 kvitnya 1558 Nastupnik Nurbanu sultan Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi