Кааба — будівля, кам'яна споруда прямокутної форми в центрі Священної Мечеті (аль-Масждид аль-Харам) у Мецці, головне святилище ісламу, яке мусульмани називають аль-Бейт аль-Харам, що означає «священний дім». Мусульмани всього світу під час молитви звертаються обличчям у напрямку Кааби. Навколо Кааби під час хаджу здійснюється обряд таваф.
Каабу виготовлено з граніту і вкрито зверху тканиною, усередині є приміщення. Її висота становить 15 метрів, довжина і ширина, відповідно, 10 і 12 метрів. Кути Кааби розташовано за сторонами світу і вони мають назви «єменський» (південний), «іракський» (північний), «левантійський» (західний) і «кам'яний» (східний), де на рівні 1,5 м вбудовано чорний камінь (аль-Хаджар аль-Есвад).
Історія
Хто і коли вперше побудував Каабу — невідомо. Відомо, що Кааба була священним місцем для народів Аравії задовго до виникнення ісламу. За мусульманською версією, Кааба пов'язана з Авраамом та його сином Ізмаїлом, від якого походять мешканці цих місць. Під час будівництва Кааби Ібрагім стояв на пласкому камені, який міг літати над землею. Цей камінь, на якому зберігся відбиток ступні Ібрагіма, є священним для мусульман і має назву Макам Ібрагім (місце стояння Ібрагіма). Він знаходиться за декілька метрів від Кааби.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUzTDFOMWNIQnNhV05oZEdsdVoxOVFhV3huY21sdFgyRjBYMDFoYzJwcFpGOUJiRjlJWVhKaGJTNWZUV1ZqWTJFbE1rTmZVMkYxWkdsZlFYSmhZbWxoTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxVGRYQndiR2xqWVhScGJtZGZVR2xzWjNKcGJWOWhkRjlOWVhOcWFXUmZRV3hmU0dGeVlXMHVYMDFsWTJOaEpUSkRYMU5oZFdScFgwRnlZV0pwWVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
У доісламський період тут був племінний бетиль (шановане вмістилище божества) місцевих жителів. Пізніше на території, що оточує Каабу, було встановлено 360 ідолів божеств, яким молилися аравійські племена, що двічі на рік приходили до Мекки на ярмарок. Під час свого «прощального» паломництва 630 року Мухаммед знищив ідолів, що стояли поруч із Каабою, зберігши, однак зображення (діви Марії) та Іси (Ісуса).
Значення Мекки (а, отже, і Кааби) як священного місця для мусульман дуже зросло після того, як на другому році після Хіджри (623/624) Мухаммед змінив кіблу (напрямок для молитов). З цього часу мусульмани стали молитися, звернувши свій погляд у бік Мекки. Згодом в одкровеннях були викладені правила здійснення паломництва до Кааби.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV3TDB0aFlXSmhYMkYwWDI1cFoyaDBMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFMWVdGaVlWOWhkRjl1YVdkb2RDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Кааба неодноразово перебудовувалася. Вперше це відбулося за другого «праведного» халіфа Умара ібн Абд аль-Хаттаба. В епоху Омеядів халіф Абд аль-Малік розширив територію мечеті, реставрував її, встановивши прикрашені мозаїкою арки, які були привезені із Сирії та Єгипту. В епоху Аббасидів за наказом халіфа Абу Джафар аль-Мансура територію мечеті було знову розширено, а на периметрі влаштовано галерею. Велика реконструкція місця навколо святилища також здійснювалася за османського султана . Останню розбудову території навколо Кааби (1981 року) зроблено королем Саудівської Аравії .
Зараз територія мечеті Месджед аль-Харам із майданом навколо Кааби становить 193 000 кв. м. Мечеть можуть одночасно відвідати 130 тисяч мусульман. У кутах мечеті стоять 10 мінаретів, шість із яких (разом з надбудовами у вигляді півмісяця) сягають висоти 105 метрів.
Щорічно для Кааби виготовляють особливе покривало — Кісву. Його верхню частину прикрашають вишиті золотом вислови з Корану. Для виготовлення Кісви потрібно 875 квадратних метрів тканини, товщина якої сягає двох і більше міліметрів.
Чорний камінь
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZoTHpFd01DVXlRekF3TUhOZmVXVmhjaVV5TjNOZmIyeGtYM04wYjI1bFgwaGhhbkpoZVY5QmMzZGhaQzVxY0djdk1qVXdjSGd0TVRBd0pUSkRNREF3YzE5NVpXRnlKVEkzYzE5dmJHUmZjM1J2Ym1WZlNHRnFjbUY1WDBGemQyRmtMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Чорний камінь (аль-Хаджар аль-Есвад) вбудовано в східному («кам'яному») куті Кааби, на рівні 1,5 м. Його видима поверхня — приблизно 16,5 на 20 см.
Природа Чорного каменя невідома. Деякі дослідники вважають його метеоритом, інші вважають його великим шматком невідомої вулканічної породи, адже кам'яниста Аравія рясніє згаслими вулканами.
Відповідно до мусульманської традиції, цей камінь впав з неба перед вигнаними з раю Адамом та Євою, показуючи місце, де потрібно будувати перший храм. За однією з версій це був ангел-хранитель Адама, обернений на камінь після того, як припустився гріхопадіння свого підопічного.
За переказами, коли Чорний камінь спустили з неба, він був сліпучої білизни та блищав так, що його було видно за чотири дні ходи від Мекки. Але поступово, від дотиків численних грішників, камінь темнів, поки не перетворився на зовсім чорний.
930 року кармати (прихильники радикальної шиїтської секти ісмаїлітів), що оселилися в Бахрейні, викрали Чорний камінь, і до Мекки його було повернено лише 951 року. Справжність каменя встановили за властивістю не тонути у воді. 1050 року божевільний єгипетський халіф послав людину з метою знищити реліквію. Кааба двічі горіла, а 1626 року її затопило. Після всіх цих нещасть, камінь розколовся на 15 шматків. Зараз їх скріплено цементним розчином і вміщено у срібне обрамлення.
Паломники прагнуть поцілувати Чорний камінь, а якщо це не вдається, то хоча б доторкнутися до нього.
Див. також
Джерела
- Кааба // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1959. — Т. 3, кн. V : Літери К — Ком. — С. 567. — 1000 екз.
- Lings, Martin (2006). Muhammad: His Life Based on the Earliest Sources (English) . Inner Traditions; Revised edition. с. 384. ISBN .
- Tabarsi, Shaykh (1994). Tafsir, vol. 1. SUNY Press. с. 460, 468. ISBN .
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Кааба |
- // Ісламський енциклопедичний словник (рос.)
- arabic.com.ua — Кааба [ 19 серпня 2009 у Wayback Machine.](рос.)
- Кааба в Мекке [ 16 лютого 2008 у Wayback Machine.](рос.)
- Главная мусульманская святыня Кааба
- Ка’аба // Словник ісламських релігійних термінів арабського походження
- М. Б. Піотровський. ал-КА'БА // Ислам : энциклопедический словарь. — М. : Наука. Главная редакция восточной литературы, 1991. — С. 123. — 315 с. : ил. — . (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kaaba budivlya kam yana sporuda pryamokutnoyi formi v centri Svyashennoyi Mecheti al Maszhdid al Haram u Mecci golovne svyatilishe islamu yake musulmani nazivayut al Bejt al Haram sho oznachaye svyashennij dim Musulmani vsogo svitu pid chas molitvi zvertayutsya oblichchyam u napryamku Kaabi Navkolo Kaabi pid chas hadzhu zdijsnyuyetsya obryad tavaf Kaabu vigotovleno z granitu i vkrito zverhu tkaninoyu useredini ye primishennya Yiyi visota stanovit 15 metriv dovzhina i shirina vidpovidno 10 i 12 metriv Kuti Kaabi roztashovano za storonami svitu i voni mayut nazvi yemenskij pivdennij irakskij pivnichnij levantijskij zahidnij i kam yanij shidnij de na rivni 1 5 m vbudovano chornij kamin al Hadzhar al Esvad IstoriyaHto i koli vpershe pobuduvav Kaabu nevidomo Vidomo sho Kaaba bula svyashennim miscem dlya narodiv Araviyi zadovgo do viniknennya islamu Za musulmanskoyu versiyeyu Kaaba pov yazana z Avraamom ta jogo sinom Izmayilom vid yakogo pohodyat meshkanci cih misc Pid chas budivnictva Kaabi Ibragim stoyav na plaskomu kameni yakij mig litati nad zemleyu Cej kamin na yakomu zberigsya vidbitok stupni Ibragima ye svyashennim dlya musulman i maye nazvu Makam Ibragim misce stoyannya Ibragima Vin znahoditsya za dekilka metriv vid Kaabi Palomnik bilya Kaabi U doislamskij period tut buv pleminnij betil shanovane vmistilishe bozhestva miscevih zhiteliv Piznishe na teritoriyi sho otochuye Kaabu bulo vstanovleno 360 idoliv bozhestv yakim molilisya aravijski plemena sho dvichi na rik prihodili do Mekki na yarmarok Pid chas svogo proshalnogo palomnictva 630 roku Muhammed znishiv idoliv sho stoyali poruch iz Kaaboyu zberigshi odnak zobrazhennya divi Mariyi ta Isi Isusa Znachennya Mekki a otzhe i Kaabi yak svyashennogo miscya dlya musulman duzhe zroslo pislya togo yak na drugomu roci pislya Hidzhri 623 624 Muhammed zminiv kiblu napryamok dlya molitov Z cogo chasu musulmani stali molitisya zvernuvshi svij poglyad u bik Mekki Zgodom v odkrovennyah buli vikladeni pravila zdijsnennya palomnictva do Kaabi Kaaba vnochi Kaaba neodnorazovo perebudovuvalasya Vpershe ce vidbulosya za drugogo pravednogo halifa Umara ibn Abd al Hattaba V epohu Omeyadiv halif Abd al Malik rozshiriv teritoriyu mecheti restavruvav yiyi vstanovivshi prikrasheni mozayikoyu arki yaki buli privezeni iz Siriyi ta Yegiptu V epohu Abbasidiv za nakazom halifa Abu Dzhafar al Mansura teritoriyu mecheti bulo znovu rozshireno a na perimetri vlashtovano galereyu Velika rekonstrukciya miscya navkolo svyatilisha takozh zdijsnyuvalasya za osmanskogo sultana Ostannyu rozbudovu teritoriyi navkolo Kaabi 1981 roku zrobleno korolem Saudivskoyi Araviyi Zaraz teritoriya mecheti Mesdzhed al Haram iz majdanom navkolo Kaabi stanovit 193 000 kv m Mechet mozhut odnochasno vidvidati 130 tisyach musulman U kutah mecheti stoyat 10 minaretiv shist iz yakih razom z nadbudovami u viglyadi pivmisyacya syagayut visoti 105 metriv Shorichno dlya Kaabi vigotovlyayut osoblive pokrivalo Kisvu Jogo verhnyu chastinu prikrashayut vishiti zolotom vislovi z Koranu Dlya vigotovlennya Kisvi potribno 875 kvadratnih metriv tkanini tovshina yakoyi syagaye dvoh i bilshe milimetriv Chornij kaminChornij kamin Chornij kamin al Hadzhar al Esvad vbudovano v shidnomu kam yanomu kuti Kaabi na rivni 1 5 m Jogo vidima poverhnya priblizno 16 5 na 20 sm Priroda Chornogo kamenya nevidoma Deyaki doslidniki vvazhayut jogo meteoritom inshi vvazhayut jogo velikim shmatkom nevidomoyi vulkanichnoyi porodi adzhe kam yanista Araviya ryasniye zgaslimi vulkanami Vidpovidno do musulmanskoyi tradiciyi cej kamin vpav z neba pered vignanimi z rayu Adamom ta Yevoyu pokazuyuchi misce de potribno buduvati pershij hram Za odniyeyu z versij ce buv angel hranitel Adama obernenij na kamin pislya togo yak pripustivsya grihopadinnya svogo pidopichnogo Za perekazami koli Chornij kamin spustili z neba vin buv slipuchoyi bilizni ta blishav tak sho jogo bulo vidno za chotiri dni hodi vid Mekki Ale postupovo vid dotikiv chislennih grishnikiv kamin temniv poki ne peretvorivsya na zovsim chornij 930 roku karmati prihilniki radikalnoyi shiyitskoyi sekti ismayilitiv sho oselilisya v Bahrejni vikrali Chornij kamin i do Mekki jogo bulo poverneno lishe 951 roku Spravzhnist kamenya vstanovili za vlastivistyu ne tonuti u vodi 1050 roku bozhevilnij yegipetskij halif poslav lyudinu z metoyu znishiti relikviyu Kaaba dvichi gorila a 1626 roku yiyi zatopilo Pislya vsih cih neshast kamin rozkolovsya na 15 shmatkiv Zaraz yih skripleno cementnim rozchinom i vmisheno u sribne obramlennya Palomniki pragnut pociluvati Chornij kamin a yaksho ce ne vdayetsya to hocha b dotorknutisya do nogo Div takozhBajtilDzherelaKaaba Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1959 T 3 kn V Literi K Kom S 567 1000 ekz Lings Martin 2006 Muhammad His Life Based on the Earliest Sources English Inner Traditions Revised edition s 384 ISBN 978 1594771538 Tabarsi Shaykh 1994 Tafsir vol 1 SUNY Press s 460 468 ISBN 0 7914 1876 6 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Kaaba Islamskij enciklopedichnij slovnik ros arabic com ua Kaaba 19 serpnya 2009 u Wayback Machine ros Kaaba v Mekke 16 lyutogo 2008 u Wayback Machine ros Glavnaya musulmanskaya svyatynya Kaaba Ka aba Slovnik islamskih religijnih terminiv arabskogo pohodzhennya M B Piotrovskij al KA BA Islam enciklopedicheskij slovar M Nauka Glavnaya redakciya vostochnoj literatury 1991 S 123 315 s il ISBN 5 02 016941 2 ros