Санкт-Петербу́рг (рос. Санкт-Петербург) — місто в Росії. Місто федерального значення. Адміністративний центр Північно-Західного федерального округу та, до 2021 року, Ленінградської області. Розташований на північному заході країни, на березі Фінської затоки Балтійського моря. Другий важливий політично-економічний і соціально-культурний центр Росії після Москви. Заснований 1703 року. Колишня столиця Російської імперії (1721—1918). Історичний центр та пов'язані з ним комплекси пам'яток входять до списку об'єктів Всесвітньої спадщини ЮНЕСКО: Ермітаж, Маріїнський театр, Російська національна бібліотека, Російський музей, Петропавлівська фортеця, Ісаакіївський собор тощо. З 2008 року в Санкт-Петербурзі міститься Конституційний суд Російської Федерації. Площа — 1439 км². Населення — 5 383 890 осіб (2019; 2-е за величиною в Росії; 4-е в Європі). Населення Петербурзької агломерації — 5,4 млн осіб (75 місце у світі). Старі назви — Петрогра́д (1914—1924), Ленінгра́д (1924—1991).
Санкт-Петербург | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | |||||
Країна | |||||
Суб'єкт Російської Федерації | Санкт-Петербург | ||||
Код ЗКАТУ: | 40000000000 | ||||
Код ЗКТМО: | 40000000 | ||||
Основні дані | |||||
Час заснування | 1703 | ||||
Населення | ▲ 5 398 064 (2020) | ||||
Площа | 1439 км² | ||||
Густота населення | 3383 осіб/км² | ||||
Поштові індекси | 190000-199406 | ||||
Телефонний код | +7 812 | ||||
Географічні координати: | 59°57′ пн. ш. 30°19′ сх. д. / 59.950° пн. ш. 30.317° сх. д.Координати: 59°57′ пн. ш. 30°19′ сх. д. / 59.950° пн. ш. 30.317° сх. д. | ||||
Часовий пояс | |||||
Водойма | Нева | ||||
Схема міста | |||||
![]() | |||||
Влада | |||||
Адреса | РФ, Санкт-Петербург 191124, Смольний, вул. Смольного, 3 | ||||
Вебсторінка | gov.spb.ru | ||||
Губернатор | Олександр Бєглов | ||||
Мапа | |||||
![]() Санкт-Петербург ![]() Санкт-Петербург | |||||
| |||||
Авт. номер: 78, 98, 178, 198 | |||||
|
Назва
- Са́нкт-Пітербу́рх (нід. Sankt-Piter-Boerch, «город святого Петра») — початкова назва міста від 16 (27) травня 1703 року до 1720 року. Спочатку так називалася фортеця, закладена на , незабаром назва поширилася на все місто.
- Санкт-Петербу́рг (рос. Санкт-Петербург, нім. Sankt Petersburg) — назва у 1720—1914 роках; також — сучасна назва міста з 1991 року.
- Петрогра́д (рос. Петроград) — назва від 18 (31) серпня 1914 року до 26 січня 1924 року; змінена царем Миколою ІІ на російський лад у зв'язку з початком російсько-німецької війни. Збереглася у міській топоніміці: Петроградський острів, Петроградська сторона, Петроградський район.
- Ленінгра́д (рос. Ленинград) — назва від 26 січня 1924 року до 6 вересня 1991 року; змінена більшовиками на честь свого вождя Леніна.
- Петербу́рг (рос. Петербург, лат. Petropolis)
- Пі́тер — розмовна народна назва; (фін. Pietari) — фінська назва міста.
Географія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV3TDFOaGFXNTBYMUJsZEdWeWMySjFjbWRmU1c1ZlJYVnliM0JsTG5OMlp5OHhOVEJ3ZUMxVFlXbHVkRjlRWlhSbGNuTmlkWEpuWDBsdVgwVjFjbTl3WlM1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Санкт-Петербург є найпівнічнішим з міст світу з населенням понад мільйон осіб. Він розташований на північному заході Російської Федерації, в межах Приневської низовини, на прилеглому до гирла річки Неви узбережжі Невської губи Фінської затоки і на численних островах Невської дельти. Висота міста над рівнем моря: для центральних районів — 1—5 м, периферійних районів (північ) — 5—30 м, периферійних районів (південь і південний захід) — 5—22 м. Найвище місце в межах міста — район Красного Села (70—110 м) з (176 м).
Площа власне міської території становить 605,8 км² (з районами, включеними в міську межу в 1998 р., — 1431 км²).
Водойми
Загальна протяжність всіх водойм на території Санкт-Петербурга досягає 282 км, а їх водна поверхня становить близько 7 % усієї площі міста. За час існування Санкт-Петербурга гідрологічна мережа міста зазнала істотних змін. Будівництво міста в низькому болотистому місці потребувало спорудження каналів і ставків для осушення. Викопана при цьому земля використовувалася для підвищення поверхні. Наприкінці XIX століття дельта Неви складалася з 48 річок і каналів, що утворювали 101 острів. З плином часу (в міру будівництва міста) багато водойм втрачали своє первісне значення, забруднювалися і засипалися. У XX столітті в результаті засипки каналів, проток і рукавів число островів скоротилася до 42.
Основна водна магістраль міста — річка Нева, яка впадає в Невську губу Фінської затоки, що належить до Балтійського моря. Найбільші рукави дельти: Велика і , Велика, і Невки, Фонтанка, Мойка, , , , , , , ; канали — Морський канал , , , . Основні притоки Неви в межах міста: зліва — , , , праворуч — , . Найбільші острови в дельті Неви: Васильєвський, , , Декабристів; найбільший острів у Фінській затоці — Котлін. Через водні об'єкти міста перекинуто близько 800 мостів (не враховуючи мостів на територіях промислових підприємств), у тому числі 218 пішохідних та 22 розвідних. Серед них частина розташована у колишніх передмістях Санкт-Петербурга: в Кронштадті — 5, Пушкіні — 54, Петергофі — 51, Павловську — 16, Ломоносові — 7 мостів. Найдовший міст — Великий Обухівський (вантовий) міст через Неву (повна довжина мостового переходу — 2824 м), найширший міст — на річці Мойці (99,5 м).
Клімат
Клімат Петербурга — помірний, перехідний від помірно-континентального до помірно-морського. Такий тип клімату з теплим літом і незвично помірною для такої географічної широти зимою пояснюється впливом Гольфстриму та атмосферною циркуляцією, характерною для Ленінградської області. Це обумовлено порівняно невеликою кількістю сонячного тепла, що надходить на земну поверхню і в атмосферу.
Сумарний приплив сонячної радіації тут в 1,5 рази менший, ніж в Південній Україні, і вдвічі менший, як у Середній Азії. За рік в Санкт-Петербурзі буває в середньому 62 сонячних дні. Тому протягом більшої частини року переважають дні з похмурою погодою та розсіяним освітленням. Тривалість дня в Санкт-Петербурзі змінюється від 5 годин 51 хвилини 22 грудня до 18 годин 50 хвилин 22 червня. У місті спостерігаються так звані Білі ночі (починаються 25-26 травня і закінчуються 16-17 липня), коли сонце опускається за горизонт не більше ніж на 9° і вечірні сутінки практично зливаються з ранковими. Загалом, тривалість білих ночей — понад 50 днів.
Річна амплітуда сум прямої сонячної радіації на горизонтальну поверхню при ясному небі від 25 МДж/м ² в грудні до 686 МДж/м ² в червні. Хмарність зменшує в середньому за рік прихід сумарної сонячної радіації на 21 %, а прямої сонячної радіації — на 60 %. Середньорічна сумарна радіація становить 3156 МДж/м².
Для міста характерна часта зміна повітряних мас, зумовлена значною мірою циклонічною діяльністю. Влітку переважають західні і північно-західні вітри, взимку — західні і південно-західні. Петербурзькі метеостанції фіксують різноманітні відомості про погоду ще з 1722 року. Найвища температура, зафіксована в Санкт-Петербурзі за весь період спостережень, — +37,1 °C у 2010 році, а найнижча −35,9 °C у 1883 році.
Клімат Санкт-Петербурга (норма 1981–2010, рекорди за весь період спостережень — з 1881 року) | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 8,6 | 10,2 | 14,9 | 25,3 | 30,9 | 34,6 | 35,3 | 37,1 | 30,4 | 21,0 | 12,3 | 10,9 | 37,1 |
Середній максимум, °C | −3,1 | −3 | 2,0 | 9,3 | 16,0 | 20,0 | 23,0 | 20,8 | 15,0 | 8,6 | 2,0 | −1,5 | 9,1 |
Середня температура, °C | −5,5 | −5,8 | −1,3 | 5,1 | 11,3 | 15,7 | 18,8 | 16,9 | 11,6 | 6,2 | 0,1 | −3,7 | 5,8 |
Середній мінімум, °C | −8 | −8,5 | −4,2 | 1,5 | 7,0 | 11,7 | 15,0 | 13,5 | 8,8 | 4,0 | −1,8 | −6,1 | 2,7 |
Абсолютний мінімум, °C | −35,9 | −35,2 | −29,9 | −21,8 | −6,6 | 0,1 | 4,9 | 1,3 | −3,1 | −12,9 | −22,2 | −34,4 | −35,9 |
Температура води, °C | 0,0 | 0,0 | 0,1 | 1,7 | 7,9 | 14,5 | 18,0 | 17,4 | 12,9 | 7,4 | 2,1 | 0,3 | 6,9 |
Норма опадів, мм | 44 | 33 | 37 | 31 | 46 | 71 | 79 | 83 | 64 | 67 | 56 | 51 | 662 |
Днів з дощем | 9 | 7 | 10 | 13 | 15 | 17 | 17 | 17 | 20 | 20 | 16 | 10 | 171 |
Джерело: Климат Санкт-Петербурга. Погода и климат. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 грудня 2011. |
Екологія
Основними проблемами екології Санкт-Петербурга є забруднення води, повітря і ґрунтів, а також великий шум, спричинений високою інтенсивністю міського транспорту.
Високий рівень забруднення атмосферного повітря спостерігається передусім поблизу великих автомагістралей і промислових зон. В місті діє 21 автоматична станція моніторингу атмосферного повітря. У 2009 році викиди в атмосферу становили 625 300 тонн. Порівняно з попереднім роком, кількість викидів збільшилася — транспорту на 1 %, від стаціонарних джерел — на 9,8 %. Щільність викиду на душу населення становить 135,9 кг на рік, на одиницю площі 434,5 т на км². 91,9 % всіх викидів дає транспорт.
Санкт-Петербург займає п'яте місце найшумніших мегаполісів світу, середній показник шуму в місті вищий за норму і становить 60 децибелів. Зони, де рівень звуку перевищує норму на 10-15 децибел, розташовані поряд з головними міськими проспектами — Московським, Стачек, Ліговському, Невським, кільцевою автодорогою, залізницею, включають також мікрорайони поруч з промзонами і частина південного заходу, яка примикає до аеропорту Пулково.
Інша проблема міста — часті повені. Значна частина території Санкт-Петербурга (острови дельти Неви, широка смуга між Фінською затокою і лінією Балтійської залізниці, лівобережжя до Фонтанки та ін) розташована на висотах, що не перевищують 1,2-3 м над рівнем моря. Ці райони міста схильні до небезпеки , пов'язаних головно з вітровим нагоном вод в східній частині Фінської затоки. Катастрофічними повені були 7 (19) листопада 1824 (підйом рівня вод вище ординара на 4,21 м) і 23 вересня 1924 (3,69 м). У момент повені 1924 було затоплено близько 70 км² території міста. За трьохсотрічну історію Петербурга було зареєстровано, за різними джерелами, близько 300 повеней. Остання небезпечна повінь (вода піднялася до 187 см від Кронштадтського футштока) була 16 листопада 2010 року, дуже небезпечна (220 см) — 10 січня 2007.
Рекреаційні зони та природоохоронні території
Зелені насадження Санкт-Петербурга і передмість разом з водною поверхнею займають близько 40 % міської території (за даними 2002 року). До 2000 року на 1 жителя міста припадало близько 65 м² насаджень. Загальна площа зелених насаджень перевищує 31 000 га, в тому числі 68 парків, 166 садів, 730 скверів, 232 бульвару, 750 озеленених вулиць. Парки міста розташовані в різних ландшафтних умовах: на нижній і верхній терасах узбережжя Фінської затоки (парки Стрєльни, Петергофа й Ломоносова), моренній рівнині (парки міста Пушкіна), камових пагорбах (, Осикова Роща). Основу ряду парків становлять природні ліси, котрі досі зберегли свій породний склад (, ). Багато парків, створені у післявоєнні роки, розбиті на території, де деревна рослинність фактично була відсутня (, ). На околицях міста збереглися лісові масиви, що залишилися від підзони південної тайги: Юнтоловська лісова дача, лісові острівці вздовж річок Великої Охти, Ржевки, Жерновки, Талліннського шосе, між річкою Невою і залізницею на Москву.
![]() | ![]() | ![]() | |
в Царському Селі | Казанський собор | Великий Обухівський (вантовий) міст через Неву |
У Санкт-Петербурзі є 7 територій з особливим природоохоронним статусом: 3 державних природних заказника (, , ) і чотири пам'ятки природи (, , , ). Згідно з генеральним планом розвитку Санкт-Петербурга планується поява ще п'яти заказників і двох пам'яток природи.
Історія
1703—1721
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5tTDFOM1gwSmhiSFJwWTFCeWIzWmZjblV1Y0c1bkx6TXdNSEI0TFZOM1gwSmhiSFJwWTFCeWIzWmZjblV1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTlrTDJReUwxTjNaV1JwYzJoZlJXMXdhWEpsWDJsdVgzUm9aVjlDWVd4MGFXTmZKVEk0TVRVMk1DMHhOekl4SlRJNUxuQnVadz09LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpoTDFOaGFXNTBYMUJsZEdWeWMySjFjbWRmTVRjM05sOXRZWEJmVEU5RFgyYzNNRFkwYzE5amREQXdNVFEyT0M1cWNHY3ZNekF3Y0hndFUyRnBiblJmVUdWMFpYSnpZblZ5WjE4eE56YzJYMjFoY0Y5TVQwTmZaemN3TmpSelgyTjBNREF4TkRZNExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Відразу після того, як російські війська 1 травня 1703 року взяли Нієншанц, 16 (27) травня 1703 року, у день Святої Трійці, у гирлі Неви на болотяному [en] («на чухонському болоті»), на території Інгерманландії, Петром I було закладено фортецю Sankt-Piter-Boerch (нині Петропавлівська фортеця).
Пізніше травень 1703 року було оголошено датою заснування Санкт-Петербурга.
За офіційною російською історією, у 1702—1704 роках, після катастрофічної поразки під Нарвою (1700), Росія знову завоювала Інгерманландію.
Водночас російська історія визнає, що до 1721 року Шведська Інгерманландія була територією Шведської імперії.
Санкт-Петербург заснований 1703 року Петром I поруч зі шведським містом Нієн (швед. Nyen) в Інгермландії на землях фіномовного іжорського етносу; названий на честь небесного покровителя московського царя — святого Петра. Перша збудована будівля — Петропавлівська фортеця на Заячому острові — споруджена як фортеця під час Північної війни. Якщо шведи обрали для свого поселення та фортеці Нієншанц (швед. Nyenskans, фін. Nevanlinna) місце в дельті Неви, яке не затоплює навіть під час катастрофічних повеней, то Петро I цю обставину, очевидно через незнання, до уваги не взяв.
Імперська доба
У 1721—1917 роках Петербург — столиця Російської імперії (за винятком часу правління Петра II, коли статус столиці ненадовго повернувся до Москви) і резиденція російських імператорів.
У 1719 році в Санкт-Петербурзі відкрили перший у Росії публічний музей — Кунсткамера, в 1724 заснована Петербурзька Академія наук, першу російську газету також почали випускати тут.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5sTDFOaGFXNTBYMUJsZEdWeWMySjFjbWRmWW5sZlRXbHJhR0ZwYkY5TllXdG9ZV1YyTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxVFlXbHVkRjlRWlhSbGNuTmlkWEpuWDJKNVgwMXBhMmhoYVd4ZlRXRnJhR0ZsZGk1cWNHYz0uanBn.jpg)
У Санкт-Петербурзі відбулося грудневе повстання 1825 року. У 1837 була відкрита перша російська залізниця Санкт-Петербург — Царське село (нині місто Пушкін).
18 (31) серпня 1914 року прийняте друге в історії міста офіційне ім'я — Петроград у зв'язку зі вступом Росії до Першої світової війни як «патріотичніше» замість «німецької» назви Санкт-Петербург. Раніше воно зустрічалося як в поетичній мові (Є. А. Баратинський, О. С. Пушкін), так і в найменуваннях деяких установ (Старообрядницька єпархія Петрограду).
У Санкт-Петербурзі почались революція 1905 — 07, Лютнева революція 1917, Жовтнева революція 1917.
Радянський період
26 січня 1924 року II Всесоюзний З'їзд Рад СРСР задовольнив прохання Петросовета і перейменував своєю ухвалою Петроград на Ленінград. Місто було назване в честь В. І. Леніна, російського революціонера, організатора і учасника Жовтневого перевороту 1917, що став засновником і першим керівником Радянської держави (Російська Республіка, РРФСР, СРСР).
1 серпня 1927 року місто увійшло до складу і стало центром знов створеної Ленінградської області. У грудні 1931 Ленінград був виведений зі складу області і перетворений в місто республіканського підпорядкування.
В роки Другої Світової війни місто витримало 29-місячну блокаду нацистських військ.
Пострадянський період
Постарадянський період ознаменувався певною дерадянізацією і відновленням історично-культурних традицій міста. У 1991 році, за результатами референдуму, 54 % мешканців міста висловилися за повернення історичної назви міста Санкт-Петербург. 6 вересня 1991 указом воно було повернуто, 21 квітня 1992 внесено у . У 1991–2007 роках було встановлено багато пам'ятників, відреставровано і відновлено Костянтинівський палац, храм Спаса-на-Крові та багато інших. Вперше 25 травня 1991, після довгої перерви, церковна служба пройшла в Казанському соборі. На початку 1990-х років зі здобуттям незалежності України пожвавилось українське культурно-громадське життя в Петербурзі.
26 червня 1991 Анатолія Собчака обрали першим і останнім мером Петербурга, 13 березня 1996 виконавчу владу передали , яку формує , посаду ж мера була скасована. 31 серпня 2011 року губернатором Санкт-Петербурга став Георгій Полтавченко.
З 1997 року в Санкт-Петербурзі проводиться щорічний економічний саміт Росії та країн СНД — — важливий міжнародний економічний і політичний захід, що отримало неофіційну назву «Російський Давос». З 2006 року форум поміняв формат, ставши заходом за участю керівників найбільших російських і іноземних компаній, глав держав і політичних лідерів, голів уряду, віце-прем'єрів, міністрів, губернаторів (у 2012 році: понад 4 тисяч осіб з більш ніж 60 країн). З 15 по 17 липня 2006 року в Костянтинівському палаці в Стрєльні відбувся 32-й саміт «Великої вісімки».
Уряд
Адміністративно-територіальний устрій
Санкт-Петербург ділиться на 18 районів: | ![]() Санкт-Петербурга | |
В межах районів розташовані 111 внутрішньоміських муніципальних утворень: 81 муніципальний округ (деяким з них присвоєні назви, деякі називаються за номерами), 9 міст (Зеленогорськ, Колпіно, Красне Село, Кронштадт, Ломоносов, Павловськ, Петергоф, Пушкін, Сестрорецьк) і 21 селище. |
Органи влади
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll5THlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRRaVZFTUNWQ09TNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RKVVF3SlVFeEpVUXdKVUpESlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkVKVVF4SlRoQ0pVUXdKVUk1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV5TDAxaGNtbHBibk5yZVY5UVlXeGhZMlZmVTJGcGJuUmZVR1YwWlhKelluVnlaeTVxY0djdk1qVXdjSGd0VFdGeWFXbHVjMnQ1WDFCaGJHRmpaVjlUWVdsdWRGOVFaWFJsY25OaWRYSm5MbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Державна влада в місті здійснюється на підставі Статуту міста, який був прийнятий Законодавчими зборами 14 січня 1998 року. Вищою посадовою особою міста є губернатор, якого призначають Законодавчі збори за пропозицією Президента Російської Федерації на термін 5 років. 3 жовтня 2018 року губернатор міста Олександр Бєглов (тимчасовий виконувач обов'язків). Виконавчу владу в місті здійснює , який очолює губернатором, і інші виконавчі органи державної влади Санкт-Петербурга, що разом утворюють систему виконавчих органів державної влади міста — . Уряд міста розміщується в будівлі .
Законодавчу владу в місті здійснюють Законодавчі збори, що складається з 50 депутатів, котрі обираються жителями міста за пропорційною системою терміном на 5 років. У 2011 році сформовано Законодавчі збори п'ятого скликання, де присутні 5 фракцій: «Єдина Росія» (20 місць), «Справедлива Росія» (12), КПРФ (7), «Яблуко» (6) і ЛДПР (5). Головою Законодавчих зборів є (з грудня 2011 року). Законодавчі збори розташовані у Маріїнському палаці. Для організації та здійснення контролю за виконанням бюджету міста, витрачанням коштів позабюджетних фондів створюється . Судову владу здійснюють статутний і мирові судді.
Бюджет
В останні кілька років бюджетні доходи міста ростуть швидкими темпами; не в останню чергу це пов'язано з перереєстрацією в Санкт-Петербурзі ряду найбільших платників податків — в основному державних компаній. Зокрема, тепер у місті зареєстровано такі великі державні та приватні компанії, як , «Газпром нафта», «Сибур Холдинг», «Поліметал» та інші.
До числа основних дохідних джерел бюджету Санкт-Петербурга належать: податок на прибуток організацій і податок на доходи фізичних осіб (66 %), акцизи (3,5 %), податок на майно організацій (5,6 %), доходи від використання майна, яке перебуває у державній та муніципальній власності (6,0 %). Основні статті витрат: розвиток дорожньо-транспортної інфраструктури (23 %, в тому числі: будівництво, реконструкція та утримання доріг, дотації на роботу пасажирського транспорту, розвиток петербурзького метрополітену), охорона здоров'я (14 %), освіта (12 %), будівництво житла та утримання житлового фонду (9 %), підтримка інвалідів та пенсіонерів (8 %), підтримка сімей, які мають дітей (8 %), розвиток комунально-інженерної інфраструктури (7 %), благоустрій (3 %), культура (3 %). Державний борг Санкт-Петербурга на 1 січня 2011 року становив 6,61 млрд рублів. У зв'язку зі зміною федерального законодавства стосовно оподаткуванню в травні 2012 року бюджет був секвестрованим зі зменшенням доходів до обсягу 378,9 мільярда рублів, витрати — 430,4 мільярда рублів, дефіцит бюджету — 51,5 мільярда рублів.
Виконання бюджету Санкт-Петербурга, млн руб. | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 план | 2013 план | ||
Дохід | 75 734 | 87 337 | 116 125 | 215 220 | 278 055 | 339 059 | 315 597 | 347 443 | 399 502 | 386 980 | 380 828 | |
Витрати | 76 720 | 91 762 | 133 875 | 183 380 | 259 302 | 355 844 | 322 254 | 358 567 | 404 032 | 418 351 | 405 880 | |
Дефіцит/профіцит | — 986 | — 4 425 | — 17 750 | + 31 840 | + 18 753 | — 16 786 | — 6 658 | — 11 125 | — 4 530 | — 31 371 | — 25 052 |
Зовнішні зв'язки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekppTHlWRU1DVkJNaVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNFJsODFMbXB3Wnk4eU5UQndlQzBsUkRBbFFUSWxSREFsUWpJbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQWxSREVsT0VaZk5TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Місто має великі зовнішні зв'язки. У місті періодично проводяться дні культури інших міст і країн. На 2011 рік у Санкт-Петербурга було 79 міст-побратимів.
У Санкт-Петербурзі розташовані: Генеральні консульства 34 країн світу (зокрема Генеральне консульство України), 3 почесних Генеральних консульства, 19 Почесних консульств; представництва міжнародних організацій: Міжпарламентська асамблея держав-учасниць СНД, представництво Європейського банку реконструкції та розвитку, філія , Міжпарламентська асамблея Євразійського економічного співтовариства; представництва 28 суб'єктів Російської Федерації; зареєстровано 17 національно-культурних автономій, 51 національно-культурне об'єднання, 20 земляцтв.
Міська символіка
Офіційна символіка
Історичний герб Санкт-Петербурга, затверджений у 1730 році, підтверджений у 1780 році, доповнений в 1857 році, ніколи не відмінявся і знову введений у вживання у 1991 році, є найстарішим і основним офіційним символом Санкт-Петербурга. Сучасний прапор міста прийнятий 8 червня 1992 внесений до Державного геральдичного реєстру Російської Федерації з присвоєнням реєстраційного номера 49. На гербі і прапорі Санкт-Петербурга зображені: скіпетр як символ столиці та імператорської влади, морський якір як символ морського порту і річковий якір як символ річкового порту. Прообразом послужив герб Ватикану, як міста Святого Петра. Прапор Санкт-Петербурга — офіційний символ суб'єкта Російської Федерації, що позначає його конституційно-правовий статус, єдність жителів Санкт-Петербурга, культурне надбання Санкт-Петербурга. Прийнятий 8 червня 1992 року, через дев'ять місяців після виходу відповідного рішення.
Гімн Санкт-Петербурга є одним із символів міста (музика — «Гімн Великому місту» з балету Рейнгольда Глієра, в редакції , слова — ). Повністю був затверджений 13 травня 2003.
Згідно зі статтею 7 Статуту Санкт-Петербурга, історичними символами міста є кораблик на шпилі , Мідний вершник, ангел на шпилі Петропавлівського собору. Згідно зі статтею 8 Статуту Санкт-Петербурга, петербурзькою традицією є сигнальної зброї з бастіону Наришкіна Петропавлівської фортеці.
Свята та пам'ятні дні
Окрім загальноросійських і міжнародних свят, в Санкт-Петербурзі відзначаються міські свята та пам'ятні дати:
- 14 січня — День Статуту Санкт-Петербурга (прийнятий у 1998 році);
- 18 січня — День прориву блокади Ленінграда (у 1943 році);
- 27 січня — День повного звільнення Ленінграда від ворожої блокади (в 1944 році);
- 10 лютого — День пам'яті Олександра Сергійовича Пушкіна (день смерті поета у 1837 році);
- 27 травня — День міста — День заснування Санкт-Петербурга (у 1703 році);
- 5 червня — День прориву морської мінної блокади Ленінграда (в 1946 році; святкується з 2006 року);
- 9 червня — День народження Петра Першого (у 1672 році);
- 20-ті числа червня — Свято випускників петербурзьких шкіл (святкується з 1968 по 1979 рік і з 2005 року);
- 1 липня — День реставратора (святкується з 2006 року);
- 15 серпня — День Ладоги — за російськими уявленнями, першої столиці Русі, попередниці Санкт-Петербурга (заснована в 753 році);
- 8 вересня — День пам'яті жертв блокади (початок блокади Ленінграда в 1941 році);
- 12 вересня — День перенесення мощей святого благовірного князя Олександра Невського (1724 рік) — день Ніштадського миру (1721 рік).
Населення
|
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
* Наявне населення. За переписом 1989 року чисельність постійного населення |
За даними Петростата, на 1 січня 2012 року населення міста становило 4 951 600 осіб, а 22 вересня знову перевищило 5 мільйонів. З початку 1990-х по 2007 рік спостерігалася стійка депопуляція: у 1990 році населення міста становило понад 5 млн осіб, в 2007 — 4 571 184. З 2008 року знову спостерігається приріст населення (+0,3 % у 2008 році і +0,4 % у 2009 році), проте, головно завдяки перевазі міграційному приросту над природним спадом. У підсумку з 2002 року по 2010 рік приріст населення становив трохи більше 4 % (з 4661,2 до 4879,6 тис.). За даними Росстату на 2010 рік показник народжуваності становив 12,0 проміле, показник смертності — 14,2 проміле. За результатами Всеросійського перепису 2010 року чисельність населення становила 4879566 осіб, з них чоловіків — 45,6 %, жінок — 54,4 % (тобто на 1000 чоловіків припадає 1194 жінки). Перше місце серед районів міста за чисельністю населення займає Приморський район: 507 200 мешканців. Очікувана тривалість життя петербурзців в 2007 році становила 64 роки у чоловіків і 75 років у жінок (ці показники на один рік перевищують показники 2006 року).
За Всеросійським переписом населення 2010 року в Санкт-Петербурзі проживають представники понад 200 національностей і народностей: росіяни — 3 909 тис. (92,5 % від усього населення, яке вказало свою національність), українці — 64 тисячі (1,52 %), білоруси — 38 тисяч (0,9 %), татари — 31 тисяча (0,73 %), євреї — 24 тисячі (0,57 %), узбеки — 20,3 тисячі (0,48 %), вірмени — 20 тисяч (0,47 %), азербайджанці — 17,7 тисячі (0,36 %), таджики — 12,1 тисячі (0,29 %), грузини — 8,3 тисячі (0,2 %), молдовани — 7,2 тисячі (0,17 %), казахи — 3,4 тисячі (0,08 %), фіни — 2,6 тисячі (0,06 %). 31,7 % від населення міста старшого за 15 років мають вищу або незакінчену вищу освіту, 26,7 % — середню спеціальну освіту, 13,8 % — середню загальну освіту, 2287 осіб (0,06 %) — неписьменні. Рівень зареєстрованого безробіття на кінець грудня 2011 року становив 1,9 % від економічно активного населення. Середня номінальна заробітна плата, нарахована за грудень 2011 року, становила 41 653 рублів (115,4 % до рівня грудня 2010 року). Розмір прожиткового мінімуму в розрахунку на душу населення на IV квартал 2011 року, встановленого постановою Уряду Санкт-Петербурга від 14.03.2012 року, становив 6220,6 рублів.
Злочинність
У 2011 році рівень злочинності в Санкт-Петербурзі становив 1218 зареєстрованих злочинів на 100 тисяч жителів (122 місце серед міст Росії), зниження в порівнянні з 2010 роком на 13,6 %. Розкриваність злочинів становила 53,2 % і її частка в останні роки знижується. Спостерігалося зростання злочинів, пов'язаних з незаконним обігом наркотиків (на 29,3 %). Кількість тяжких та особливо тяжких злочинів знижується, їх частка в загальній кількості зареєстрованих злочинів становила 41,7 %. Питома частка злочинів економічної спрямованості у загальній чисельності зареєстрованих злочинів становила 6,9 %. Знижується рівень «вуличної» злочинності, де переважають майнові злочини, крадіжки, грабежі (67,5 %), при цьому зростає частка злочинів, пов'язаних з незаконним обігом наркотиків (12,9 %). Зменшується частка крадіжок з осель і об'єктів різних форм власності (37,9 % від загальної кількості злочинів у місті). У 2011 році в Санкт-Петербурзі відбулося 7451 ДТП, в яких були потерпілі (більше на 1 % в порівнянні з 2010 роком), при цьому кількість загиблих зросла на 18,1 %. У структурі адміністративних правопорушень: 71 % — порушення у сфері благоустрою; 17 % — порушення правил торгівлі; 12 % — порушення закону про тишу. За результатами опитувань мешканців міста зберігається загальна незадовільна оцінка роботи правоохоронних органів.
На території Санкт-Петербурга 4 слідчих ізолятори (в тому числі знамениті «Хрести»), 4 виправні колонії і 1 виховна колонія (Колпіно).
Релігія
У Санкт-Петербурзі 268 конфесій і релігійних об'єднань: Російської православної церкви — 131 громада, Старообрядницької церкви, Вірменської Апостольської церкви — 2 парафії, Римо-Католицької церкви — 7 парафій, — 19 громад, мусульманських — 3 громади, буддійських — 5 об'єднань, — 9 об'єднань, Євангельських християн-баптистів — 13 громад, Церкви адвентистів сьомого дня — 6 парафій, П'ятидесятників — 23 об'єднання та інші. 229 культових споруд перебувають у власності або відомстві релігійних об'єднань.
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Троїцький собор Александро-Невської лаври | Соборна і кафедральна мечеть | Велика Хоральна синагога | Буддійський храм «Дацан Гунзечойней» |
Господарство
Санкт-Петербург — один з найважливіших економічних центрів Російської Федерації. Валовий регіональний продукт (ВРП) міста у 2011 році, за оцінкою Комітету економічного розвитку, промислової політики і торгівлі Санкт-Петербурга, становив 1,927 трлн рублів (у 2010 році — 1,662 руб.). Основними видами економічної діяльності є (у дужках — частка у ВРП за 2010 рік): виробнича промисловість (24,1 %), оптова та роздрібна торгівля (18,7 %), операції з нерухомим майном (18,2 %), транспорт і зв'язок (9,9 %), будівництво (7,8 %), інші види діяльності (21,3 %). Фінансовий ринок міста є другим за величиною регіональним фінансовим ринком Росії. У місті діють Санкт-Петербурзька валютна біржа, Товарна біржа «Санкт-Петербург», , Санкт-Петербурзька Ф'ючерсна біржа, Нафтова біржа «Санкт-Петербург». У місті зареєстровано 42 комерційних банки (найбільші з них: ВТБ, , «Росія», , Балтінвестбанк, Міжнародний банк Санкт-Петербурга) і близько 100 філій банків інших регіонів, понад 400 фінансових і брокерських компаній.
Промисловість
Основу промисловості становлять понад 700 великих і середніх підприємств, також понад 20 тисяч малих підприємств. У 2011 році обсяг відвантаженої продукції промисловістю міста сягнув 1 965,9 мільярда рублів, що на 34,5 % перевищило показники попереднього року. У структурі відвантаженої продукції 48 % займає виробництво коксу та нафтопродуктів, 22 % — продукція машинобудування (транспортні засоби, машини, різні види устаткування), 13 % — харчові продукти, напої та тютюн, 6 % — продукція металургії та готові металеві вироби.
Основа промисловості Санкт-Петербурга — важка індустрія. У місті працюють такі суднобудівні підприємства, як «Адміралтейські верфі» (кораблі для ВМФ, танкери, підводні човни), «Балтійський завод» (судна для Морфлоту, криголами), (судна для ВМФ і Морфлоту), машинобудування — (парові, газові і гідравлічні турбіни), (електромашини, генератори), завод «Електропульт» (електрична апаратура), (силові кабелі, мідний прокат), «Кіровський завод» (трактори, , сільськогосподарська техніка), (космічні супутники, артилерійські установки, компресорні станції), (прокатне обладнання, спеціальне обладнання, атомні реактори), «Ленінець» (обладнання для авіації та озброєння, радіоелектронне устаткування), (рентгенівські трубки, радіоелектронна апаратура, комплектуючі), (оптичні прилади) і інші. Розвинене транспортне машинобудування: «Вагонмаш» (пасажирські вагони для залізниць і електровагони для метрополітену), Петербурзький трамвайно-механічний завод, автомобільні заводи компаній Ford, Toyota, General Motors, Scania, Nissan і Hyundai Motor. Значний обсяг промислового виробництва формується підприємствами галузі виробництва озброєнь. У місті розвинена чорна ( компанії «Северсталь») і кольорова металургія (), хімічна, легка, поліграфічна промисловість.
Серед найбільших підприємств харчової промисловості: «Балтика» (пиво, безалкогольні напої, мінеральні води), «Пивоварня Хейнекен» (пиво), , (хлібобулочні, борошняні та кондитерські вироби), (цукерки і шоколад), Парнас-М (ковбасні вироби, м'ясні консерви і напівфабрикати), Ленінградський комбінат хлібопродуктів ім. С. М. Кірова (крупа, борошно, хлібобулочні та кондитерські вироби), (молочні продукти), (мінеральна вода), «Бритіш Американ Тобакко-СПб», «Петро» (тютюнові вироби), м'ясокомбінати, підприємства з виробництва кондитерських виробів, рибної продукції та багато інших.
![]() | ![]() | ![]() | |
Кіровський завод | Північна прохідна Адміралтейських верфей | Фінляндський вокзал. Пам’ятник В.І.Леніну | Туристичний катер на річці Мойці |
Споживчий ринок
Оборот роздрібної торгівлі у 2011 році становив 765,4 млрд рублів, що на 3,6 % більше, ніж у попередньому році. У структурі обороту харчові продукти (включаючи напої та тютюнові вироби) у 2011 році склали 38 %, непродовольчі товари — 62 %. У 2011 році населенню було надано платних послуг на 295,1 мільярда рублів. Споживчий ринок Санкт-Петербурга забезпечує роботою п'яту частину зайнятого в міському господарстві населення і становить п'яту частину валового внутрішнього регіонального продукту. Він має у своєму складі близько 15 900 підприємств роздрібної торгівлі (зокрема, продовольчі товари повсякденного попиту населенню реалізують понад 6,5 тисяч підприємств торгівлі), 6800 — громадського харчування, понад 8,5 тисяч — побутового обслуговування. У місті діють 171 комплекс дрібнороздрібної торгівлі, 22 ринки (з них 16 спеціалізованих на реалізації сільгосппродукції). У Санкт-Петербурзі представлені торгові мережі: міжнародні (METRO, Ашан, Real, Prisma, Супер Сіва), федеральні (X5 Retail Group, , Лента, Діксі-V-mart, Вікторія-Квартал, Патерсон, Сьомий Континент, Магніт), міжрегіональні (, Норма, Норман), місцеві (, Находка, Питерское, MaxMix, Сезон, Нетто, Смарт, Лэнд, Риомаг, Диета 18, Пловдив, Центральные булочные, Гастроном 811) та інші.
Санкт-Петербург є одним з міст, що визначають розвиток медіапростору країни, для друкованого ринку Північної столиці характерні високі кількісні та якісні показники. У Санкт-Петербурзі випускається понад 100 газет (разовий тираж близько 10 мільйонів екземплярів) і 150-ти журналів (понад 7 мільйонів екземплярів). Приблизний річний обсяг реалізації періодичної друкованої продукції в місті — 185 мільйонів екземплярів: 132 мільйони екземплярів — реалізація в роздріб і 53 мільйонів екземплярів — за передплатою. У Санкт-Петербурзі розташований головний офіс федерального телевізійного «П'ятого каналу». Крім того, в місті працюють регіональні телеканали , . Є також ряд регіональних телестудій: , НТВ-Петербург, СТС-Петербург, ТНТ-Петербург.
Будівельна галузь
Санкт-Петербург один з лідерів Росії у будівництві. У 2011 році в місті було виконано будівельних робіт на суму 335,7 млрд рублів, введено в експлуатацію 2705,7 м² житла. У 2011 році обсяг інвестицій в основний капітал склав 293,6 мільярда рублів, у тому числі іноземних 6,121 мільярда $ (71,5 % обсягу прийшло в виробництво), основні інвестиції прийшли з Великої Британії (17 % загального обсягу), Південної Кореї (9 , 5 %), Кіпру (9,3 %), Китаю (8,8 %) Німеччини (6,8 %), Австрії (5,1 %) і Казахстану (4,9 %). Інвестиційні рейтинги Санкт-Петербурга: у Moody's Investors Service — BBB стабільний (з 2011 року), — BBB стабільний (з 2009 року), Fitch Ratings — BBB стабільний (з січня 2012 року). Найбільшими країнами-контрагентами в Санкт-Петербурзі є Китай, Нідерланди, Німеччина, Італія, Фінляндія, США. Найбільшими інвестиційними проектами міста до 2015 року є: будівництво Західного швидкісного діаметра, розвиток аеропорту Пулково, будівництво , будівництво комплексу , реконструкція територій і Нової Голландії, будівництво комплексу «Невська ратуша», розвиток , будівництво і футбольного стадіону на Крестовському острові, будівництво Південно-Західної ТЕЦ, будівництво об'єктів в промислових зонах «Іжорські заводи» і «Металлострой».
Туризм
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV4TDBodmRHVnNYMEZ6ZEc5eWFXRmZhVzVmVTFCQ1h6QXlMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFJYjNSbGJGOUJjM1J2Y21saFgybHVYMU5RUWw4d01pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Істотну роль в економіці міста грає туристичний бізнес, пов'язаний з прийомом гостей з Росії та зарубіжних країн, а також пов'язана з цим економічна активність у сфері обслуговування. У 2005 році Санкт-Петербург відвідали близько 2,18 млн іноземних туристів. Всього, з урахуванням російських туристів, місто в 2005 році відвідало близько 4,5 млн осіб. У місті працює багато великих та малих готелів (у тому числі готелі , «Гранд Готель Емеральд», «Асторія», , «Прибалтійська», «Пулковська», «Санкт-Петербург», «Москва», «Росія», «Октябрська», «АЗИМУТ Готель Санкт-Петербург» тощо), пансіонів. Здача квартир і кімнат приїжджим і туристам є важливим джерелом доходу для багатьох петербуржців. Адміністрація Петербурга підтримує і розвиває туристичний бізнес в Санкт-Петербурзі. Міська влада збирається витратити на рекламу Петербурга 150 мільйонів рублів. Крім того, близько 45 мільйонів рублів Петербург витратить на розміщення зовнішньої реклами в європейських столицях і Токіо. Ще 45 мільйонів заплановано виділити на участь у міжнародних виставках та організацію презентацій.
Комунальне господарство
Водопостачанням та аерацією міста займається підприємство ГУП . Основним джерелом водопостачання Санкт-Петербурга і передмість є річка Нева. З неї забирається понад 96 % води, яка проходить обробку на 5 найбільших водопровідних станціях: Головна водопровідна станція, Північна водопровідна станція, Південна водопровідна станція, Волковська водопровідна станція, Водопровідні очисні споруди міста Колпіно. З 26 червня 2009 Санкт-Петербург став першим мегаполісом, в якому вся питна вода проходить обробку ультрафіолетом і який повністю відмовився від використання рідкого хлору для знезараження води. У місті 21 каналізаційна очисна споруда, найбільші з них: , Північна станція аерації і , працюють три заводи спалювання осаду стічних вод. Стічна вода в Петербурзі очищають з 1979 року. До кінця 2008 року Петербург очищає 91,7 % стічних вод. До 2015 року 98 % стічних вод міста буде проходити очищення (у 2010 році — 93 %). Забір води з природних водних об'єктів у 2009 році становив 1267,7 млн м³ (96 % від попереднього року), скинуто стічних вод 1233,3 млн м³ (в тому числі без очищення 178,6 млн м³), дощових вод 219,6 млн м³ (в тому числі без очищення 92,4 млн м³). Скидання в 2009 році зменшилося на 80,1 мільйонів м³ порівняно з попереднім роком завдяки переключення випусків у колектори, з наступною передачею стоків на очисні споруди.
У системі теплопостачання Санкт-Петербурга працюють 8 ТЕЦ , 3 відомчих ТЕЦ, 377 котелень , 48 котелень , 140 котелень , 28 котелень , 179 відомчих котелень. Протяжність теплових мереж становить понад 6000 км. На території міста розташовуються 118 високовольтних підстанцій сумарною потужністю понад 15 тисяч мегават. Основним видом котельно-пічного палива в міському господарстві є природний газ (частка якого становить 94 %), решту становлять мазут і вугілля. Найбільш великі тепло- і енергогенеруючі підприємства міста належать «ТГК-1»: , , , , , Південна ТЕЦ № 22, .
Транспорт
Санкт-Петербург — великий транспортний вузол північного заходу Росії і другий в країні після Москви. В місті сходяться ряд важливих залізничних і автомобільних магістралей, є великі морські та річкові порти; аеропорт Пулково.
У Санкт-Петербурзі функціонує метрополітен з 1955 року. Воно є найглибшим у світі за середньою глибиною залягання станцій. Також це метро є 12-им за завантаженістю в світі.
Автомобільний транспорт
Санкт-Петербург — важливий осередок автомобільних перевезень, розташований на перетині транспортних шляхів, що сполучають Скандинавію і Європу, центральні райони Росії і країни Балтії. Автомобільні магістралі сполучають Санкт-Петербург з Москвою і фінським кордоном (автомагістраль М10 «Скандинавія»), з естонським кордоном (автомагістраль А180 «Нарва»), з Мурманськом автомагістраль Р21 (колишня — М18 «Кола»), з Псковом і білоруським кордоном автомагістраль «Псков» (колишня — М20) та іншими.
Серйозну проблему для міських жителів представляють автомобільні затори. Для зниження завантаженості міських автомагістралей транзитним транспортом реалізується проєкт будівництва Петербурзької кільцевої автодороги (ПКАД). Почато будівництво Західного швидкісного діаметра, проєктується новий шляхопровід під Невою — , плануються й інші внутрішні міські швидкісні дороги, тунелі та мости.
Водний транспорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlE1TDFObFlWOVVaWEp0YVc1aGJGOVRVRUl1YW5Cbkx6STFNSEI0TFZObFlWOVVaWEp0YVc1aGJGOVRVRUl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpsTHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqY2xSREFsUWpBbFJEQWxRa0pmSlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRkpVUXhKVGczSlVReEpUaERKVVF4SlRoRkxtcHdaeTh5TlRCd2VDMGxSREFsT1VNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVWxSREFsUWpsZkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQkpVUXdKVUkzSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ1h5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE55VkVNU1U0UXlWRU1TVTRSUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Державне підприємства «Адміністрація морського порту Санкт-Петербург» займається організацією судноплавства на території цілої низки портів, розташованих на території Санкт-Петербургу в східній частині Фінської затоки Балтійського моря:
- Великий порт Санкт-Петербург (включає 5 басейнів: Східний, Барочний, Пасажирський, рейд Лісового молу і Вугільну Гавань; Василеострівний вантажний порт)
- Кронштадтський порт
- Ломоносовський порт
Порт Санкт-Петербург сполучений з морем Морським каналом протяжністю 27 миль і відкритий для заходження суден цілий рік. На західному краю Василівського острова розташований пасажирський Морський вокзал.
Істотна доля перевезень водним транспортом припадає на річкові перевезення Невою, що зв'язує місто з Ладозьким озером і є кінцевим відрізком Волго-Балтійського водного шляху. Розвинене мале судноплавство річками і каналами.
Освіта, наука і культура
Освіта
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEwTDFOd1lsOHdOaTB5TURFeVgxVnVhWFpsY25OcGRIbGZSVzFpWVc1cmJXVnVkRjh3Tmk1cWNHY3ZNakF3Y0hndFUzQmlYekEyTFRJd01USmZWVzVwZG1WeWMybDBlVjlGYldKaGJtdHRaVzUwWHpBMkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Санкт-Петербурзький державний університет
На січень 2012 року у системі дошкільної освіти було 1054 дитячих садків і ясел. Практично всі вони, за винятком одиничних приватних закладів, перебувають на балансі муніципалітету. У місті 690 загальноосвітніх установ (з них 609 шкіл, у тому числі 135 з поглибленим вивченням певних предметів, 72 гімназії, 45 ліцеїв, 21 вечірня школа; 40 корекційних шкіл; 8 шкіл-інтернатів; 19 спецшкіл), 58 закладів додаткової освіти дітей, 48 установ початкової та середньої професійної освіти. Серед них відзначимо Академію російського балету ім. А. Я. Ваганової, , з військових закладів — відомі , Нахімовське військово-морське училище , , Морський кадетський корпус та інші.
У місті 56 державних і 45 приватних вищих навчальних заклади, серед яких найвідоміші: Санкт-Петербурзький державний університет, Санкт-Петербурзький державний архітектурно-будівельний університет, , Санкт-Петербурзький державний медичний університет імені академіка І. П. Павлова, , Санкт-Петербурзький державний політехнічний університет, , , , Санкт-Петербурзький державний університет економіки і фінансів, Санкт-Петербурзький державний гірничий інститут, Санкт-Петербурзький національний дослідницький університет інформаційних технологій, механіки та оптики та інші. У місті функціонує також цілий ряд військових вищих навчальних закладів: , Військово-медична академія імені С. М. Кірова, Михайлівська військова артилерійська академія, Санкт-Петербурзький військово-морський інститут, , та інші.
Наука
Санкт-Петербург — один з найбільших науково-освітніх центрів Росії, в якому розташовані понад 10 % наукового потенціалу країни: це понад 350 наукових організацій (у тому числі 70 організацій Академії наук РФ та інших державних академій), в яких працюють 170 тисяч наукових співробітників, у тому числі 9 тисяч докторів наук і 26 тисяч кандидатів наук. За кількістю зайнятих у науково-освітній сфері у складі загальної чисельності населення міста, Санкт-Петербург займає друге місце в Російській Федерації. У місті розташовані , який об'єднує понад 60 академічних інститутів та інших науково-дослідних установ; численні науково-дослідні інститути. На південній околиці міста розташовується «Головна (Пулковська) астрономічна обсерваторія Російської академії наук».
Культура
Санкт-Петербург є культурним центром світового значення, часто його називають «Культурною столицею». У місті 8464 об'єкти культурної спадщини (пам'ятки історії та культури), в тому числі 4213 об'єктів культурної спадщини федерального значення, що становить майже 10 % всіх пам'яток, що охороняються державою на території Російської Федерації. У Санкт-Петербурзі працюють: понад 200 музеїв та їх філій (у тому числі Ермітаж (близько трьох мільйонів творів мистецтва і пам'яток світової культури), Російський музей (найбільший музей російського мистецтва), , музей Академії мистецтв Росії, музей міської скульптури, музей історії Санкт-Петербурга, музей антропології і етнографії імені Петра Великого (Кунсткамера), палацово-паркові музеї-заповідники Петергофа, , Царського Села, Павловська, , , , і інші); виставковий комплекс ; (в тому числі Маріїнський театр, , Михайлівський театр, , , , , «Балтійський дім», , театр клоунади , та багато інших); 1100 бібліотек (найбільші серед них Російська національна бібліотека (Публічна), Бібліотека Російської академії наук, ); більш 50 культурно-дозвіллєвих закладів; понад 50 кінотеатрів. У Санкт-Петербурзі кілька творчих вишів: Санкт-Петербурзька консерваторія імені Римського-Корсакова, Санкт-Петербурзька академія театрального мистецтва, Санкт-Петербурзький інститут живопису, скульптури та архітектури імені Рєпіна, , . У місті діють близько 10 кіностудій, серед них найстаріші: «Ленфільм», .
У 2011 році в Санкт-Петербурзі проходило майже 1000 виставок, понад 120 прем'єр, майже 300 фестивалів, серед них: міжнародний фестиваль балету «Маріїнський», міжнародний фестиваль мистецтв «Зірки білих ночей», міжнародний зимовий фестиваль «Площа мистецтв», , міжнародний музичний фестиваль «Палаци Санкт-Петербурга», міжнародний фестиваль джазу «Свінг білої ночі», міжнародний фестиваль мистецтв «Від авангарду до наших днів», , міжнародний фестиваль байкерів в , міжнародний театральний фестиваль «Балтійський будинок». З 1981 до початку 1990-х років у Ленінграді діяв Ленінградський рок-клуб, що поклав початок легалізації рок-колективів міста. В організації клубу брали участь групи , «Аквариум», , , а пізніше брали участь у його роботі групи «АукцЫон», «Кіно», «Аліса», , «ДДТ», та багато інших. Нині у місті діє клуб-музей Віктора Цоя , могила співака на є місцем паломництва його шанувальників.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZsTDFOb1pYWmphR1Z1YTI4bE1qZHpYMmR5WVhabGMzUnZibVZmYVc1ZlUyRnBiblJmVUdWMFpYSnpZblZ5Wnk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFUyaGxkbU5vWlc1cmJ5VXlOM05mWjNKaGRtVnpkRzl1WlY5cGJsOVRZV2x1ZEY5UVpYUmxjbk5pZFhKbkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
59°58′01″ пн. ш. 30°18′23″ сх. д. / 59.966933° пн. ш. 30.306387° сх. д.
У місті є Тараса Шевченка (Університетська наб., 17). В однойменному сквері йому споруджено пам'ятник. На знаходиться могила першого поховання Тараса Шевченка.
Архітектура
У 1990 році історичний центр Санкт-Петербурга і палацово-паркові ансамблі передмість були включені в списку об'єктів Всесвітньої спадщини ЮНЕСКО. Під охороною держави в Санкт-Петербурзі близько 8 тисяч пам'яток архітектури. У 2005 році прийнята Петербурзька стратегія збереження культурної спадщини. Величний вигляд Санкт-Петербурга визначають архітектурні ансамблі, строгі прямі вулиці, просторі площі, сади і парки, річки і численні канали, набережні, мости, візерунчасті огорожі, монументальні і декоративні скульптури. Архітектурні ансамблі XVIII — XX століття, зокрема: Петропавлівська фортеця, Олександро-Невська лавра, , Палацова площа з Зимовим палацом, , Невський проспект, Стрілка Васильєвського острова з будівлею Біржі, Сенатська площа з пам'ятником Петру I, і , , і, сформована у другій половині XX століття, .
З перших днів свого існування місто стало викликом традиційному уявленню про місто з багатовіковою історією, що росте і розвивається повільно. Петро I задумував місто за зразком Венеції і Амстердама: замість вулиць, мощених каменем, Санкт-Петербург повинна була покрити мережа каналів, по яких жителі перебиралися б на легких судах. Хоча мрії Петра не судилося збутися цілком, саме зарубіжний досвід ліг в основу подальшої забудови. Автором першого Генерального плану міста 1716 року був італійський архітектор Доменіко Трезіні: прямі перпендикулярні вулиці, широкі «прошпекти» стали характерною рисою нової столиці. Таке планування чітко прослідковується на прикладі Василівського острова і «тризуба»: — Невський проспект, Горохова вулиця, . Майже вся забудова центральної частини міста з'явилася пізніше, але геометрично задані площі та вулиці визначили вигляд міста до наших днів. Вирішальну роль у цьому відіграв Петро I, адже він особисто вибрав місце Невського проспекту, Адміралтейства, Петропавлівської фортеці, ввів жорстку містобудівну дисципліну. Всі будівлі в Санкт-Петербурзі за указом Петра мали будуватися з каменю (одночасно з цим у всіх інших містах Росії було заборонено використовувати камінь як основний будівельний матеріал). У ті часи набув поширення стиль , представниками якого є італійці Д. Трезіні, , Ніколо Мікетті, француз Жан-Батист Леблон, німці Андреас Шлютер, , російський Михайло Земцов. У місті збереглося кілька будівель, побудованих в цьому стилі: Петропавлівська фортеця з Петропавловським собором, Літній палац, Кунсткамера, , Меншиковський палац. У середині XVIII століття став переважати стиль , представленого архітекторами Франческо Бартоломео Растреллі (Зимовий палац, , Великий Петергофський палац у Петергофі, Великий Катерининський палац в Царському Селі) та (Нікольський морський собор).
У 1844 році імператор Микола I видав указ про заборону будувати цивільні будівлі в місті вище карниза Зимового палацу. З другої половини XVIII століття в архітектурі міста став переважати класицизм. Основні архітектори цього стилю: Василь Баженов (Михайлівський замок), Жан-Батист Валлєн-Деламот (будівля Академії мистецтв, ), Антоніо Рінальді (), Іван Старов (Таврійський палац, ), Джакомо Кваренгі (, в Царському Селі), Чарлз Камерон (Павловський палац); та більш пізнього (з початку XIX століття) його різновиду, стилю російського ампіру: Андрій Вороніхін (Казанський собор), Андріян Захаров (), Жан Тома де Томон (Стрілка Васильєвського острова), Карл Россі (, , Александрінський театр, ), Василь Стасов (, ), Огюст Монферран (Ісаакіївський собор). У середині XIX століття в архітектурі стала переважати еклектика: Андрій Штакеншнейдер (Маріїнський палац, ), Олександр Брюллов (), Костянтин Тон (будівля Московського вокзалу), (храм Спаса-на-Крові). З середини століття починається спорудження нових набережних і мостів, йде велике будівництво прибуткових будинків. Саме в цей період формуються , і .
На початку XX століття в місті з'являються будівлі в стилі модерну, серед них , , , . Відтак прийшов стиль неокласицизму («Будинок з вежами» на ), що змінився з 1920-х років конструктивізмом (, на Ливарному проспекті) і сталінським ампіром (ансамблі , , , , станції першої черги Ленінградського метрополітену). З 1923 року починається житлове будівництво в нових районах за принципом комплексної забудови (житлові масиви). З початку 1960-х років почалося масове зведення «хрущовок», а з 1970-х років . В той самий час з'являються будівлі, побудовані за індивідуальними проектами: Палац спорту , ансамбль , , , будівля аеропорту «Пулково».
Ряд нових будівельних проектів, які активно підтримують міською адміністрацією та зацікавленими фірмами (наприклад, «Охта-центр», раніше носив назву «Газпром-сіті»), реконструкції існуючих архітектурних комплексів («Нова Голландія»), наростаючий обсяг зносу будівель фонової забудови центру (в тому числі і виявлених пам'яток історії та архітектури) і поява в центрі нових будівель, що розривають ансамблі і спотворюють вид, викликають заперечення у громадськості і професійних організацій. Все частіше звучать думки, що такі дії можуть зруйнувати унікальну міське середовище петербурзького центру. Ці явища викликають також заклопотаність Всесвітнього фонду охорони пам'яток і UNESCO.
Петербург у творах мистецтва
Охорона здоров'я
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU1TDBKdmRHdHBibDlKYm1abFkzUnBiM1Z6WDBScGMyVmhjMlZ6WDBodmMzQnBkR0ZzTG1wd1p5OHlOakJ3ZUMxQ2IzUnJhVzVmU1c1bVpXTjBhVzkxYzE5RWFYTmxZWE5sYzE5SWIzTndhWFJoYkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Більшість закладів охорони здоров'я Санкт-Петербурга входять в систему Міністерства охорони здоров'я Російської Федерації і діляться на три групи: ті, що підпорядковуються , федеральні установи МОЗ РФ і установи Ленінградської області в межах міста. Комітет з охорони здоров'я Уряду Санкт-Петербурга є виконавчим органом державної влади з проведення міської політики в сфері охорони здоров'я. Крім установ, які входять в систему МОЗ РФ, в Санкт-Петербурзі розташовані установи охорони здоров'я інших відомств, а також недержавні установи.
У Санкт-Петербурзі 106 амбулаторно-поліклінічних закладів, 33 стоматологічних поліклініки, 44 диспансери різного профілю, 83 стаціонарних лікувальних установи, 24 лікарні, 57 станцій швидкої допомоги. Серед них: Військово-медична академія імені С. М. Кірова, , госпіталь ветеранів війн, міські психіатричні лікарні , , , , , , та інші. З 2005 року в місті реалізується Національний пріоритетний проект «Здоров'я», що передбачає модернізацію системи міської охорони здоров'я.
Спорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV6TDFOd1lsOHdOaTB5TURFM1gybHRaelF3WDB0eVpYTjBiM1p6YTNsZlUzUmhaR2wxYlY4bE1qaGpjbTl3Y0dWa0pUSTVMbXB3Wnk4eU9EQndlQzFUY0dKZk1EWXRNakF4TjE5cGJXYzBNRjlMY21WemRHOTJjMnQ1WDFOMFlXUnBkVzFmSlRJNFkzSnZjSEJsWkNVeU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У Санкт-Петербурзі розвинений як аматорський, так і професійний спорт. У місті 13 стадіонів з трибунами понад 1500 місць, 1649 спортивних зали, 10 палаців спорту, 17 критих об'єктів зі штучним льодом, 118 басейнів, велотрек, 18 лижних баз, 11 веслувальних баз і каналів. Серед них стадіон «Петровський», , Льодовий палац, , , плавальний басейн СКА. В 2017 році на заході побудовано футбольний стадіон місткістю 69 тисяч глядачів. Важливим центром спортивної культури є .
У місті базуються професійні клуби:
- Футбол: «Зеніт» — один із найсильніших клубів прем'єр-ліги чемпіонату Росії; «Динамо» і «Зеніт–2» — виступають у ФНЛ; «Динамо–2–Спб»— виступає у другому дивізіоні.
- Хокей: СКА — один з найсильніших клубів КХЛ; ХК «Динамо Спб» та «СКА-Нева» виступають в Вищій хокейній лізі; «СКА-1946», «СКА-Срібні Леви» и МХК «Динамо Санкт-Петербург» в чемпіонаті МХЛ.
- Баскетбол: «Зеніт» — виступає в Єдиній лізі ВТБ; ; (існував у 2004—2006 роках); ЖБК «Ладога».
- Волейбол: — виступає у Вищій лізі Б ; «Зеніт» — виступає в суперлізі; — виступає в Суперлізі .
- Міні-футбол: , виступає в ; (жіночий міні-футбольний клуб).
- Гандбол: — один із найсильніших клубів суперліги .
- Хокей на траві: (жіночий хокейний клуб).
На Літніх Олімпійських іграх 1980 року в Ленінграді на стадіоні імені Кірова пройшло декілька матчів футболу.
Видатні особи, пов'язані з Санкт-Петербургом
Почесні громадяни
Вищим почесним званням Санкт-Петербурга є звання «Почесний громадянин Санкт-Петербурга», яке присвоюється громадянам Російської Федерації та інших держав, а також особам без громадянства, які зробили видатний внесок у розвиток міста, підвищення його ролі і авторитету в Росії і на міжнародній арені, зміцнення демократії та захисту прав людини, науку, мистецтво, духовний та моральний розвиток суспільства.
Народились у місті
- Альтфатер Дмитро Васильович (1874—1931) — начальник артилерії корпусу Дієвої армії Української Народної Республіки
- Бенуа Олександр Миколайович (1870—1960) — російський та французький художник, історик мистецтва, художній критик
- Жан Беро (1849—1935) — французький салонний живописець
- Біляїв Митрофан Петрович (1836—1904) — музичний видавець і меценат
- Бітов Андрій Георгійович (1937—2018) — російський письменник
- Блок Олександр Олександрович (1880—1921) — російський поет, драматург, перекладач
- Боярський Михайло Сергійович (нар. 1949) — радянський та російський актор театру і кіно
- Брюллов Карл Павлович (1799—1852) — художник
- Бродський Йосип Олександрович (1940—1996) — поет, нобелівський лауреат з літератури
- Вавілов Володимир Федорович (1925—1973) — музикант, гітарист, лютніст, композитор
- Вишневський Всеволод Віталійович (1900—1951) — радянський драматург, письменник і журналіст.
- Галкін Володимир Ісидорович (1880—1931) — генерал-хорунжий Армії УНР
- Гаральд Рііпалу (1912—1961) — естонський військовий діяч, командир 45-го полку 20-ї гренадерської дивізії СС (1-ї Естонської)
- Дитятін Іван Іванович (1847—1892) — український вчений-правознавець
- Довгопільський Анатоль (1907—1943) — керівник «Летючої естради» (мистецького рою Карпатської Січі), керівник українського театру в Рівному
- Каришева Ксенія Олександрівна (1883—1962) — український радянський лікар-дерматовенеролог
- Михайлів Володимир Якович — підполковник Дієвої армії УНР
- Михайлів Олександр Павлович (1868–?) — генерал-поручник Армії УНР
- Мнушкін Олександр Олександрович (1908—1993) — французький кінопродюсер російського походження.
- Пороховщіков Олександр Сергійович (1865 — після 1938) — генерал-хорунжий Армії УНР
- Лоський Костянтин Володимирович (1874—1933) — член Української Центральної Ради
Проживали
- Петро І (1672—1725) — російський цар, з 1721 р. — імператор, засновник міста.
- Айвазовський Іван Костянтинович (1817—1900) — художник-мариніст
- Венеціанов Олексій Гаврилович (1780—1847) — художник
- Шевченко Тарас Григорович (1814—1861) —— український поет, письменник, художник, графік, громадський діяч.
- Гоголь Микола Васильович (1809—1852) — російський та український прозаїк, драматург, поет, історик, фольклорист.
- Лермонтов Михайло Юрійович (1814—1841) — поет
- Рєпін Ілля Юхимович (1844—1930) — художник
- Чайковський Петро Ілліч (1840—1893) — композитор
- Врубель Михайло Олександрович (1856—1910) — художник
- Менделєєв Дмитро Іванович (1834—1907) — науковець, хімік
- Павлов Іван Петрович (1849—1936) — науковець, фізіолог
- Єлисеєв Сергій Григорович, японіст, мистецтвознавець
- Ландау Лев Давидович (1908—1968) — науковець, фізик, нобелівський лауреат з фізики
- Бехтерєв Володимир Михайлович (1857—1827) — науковець, невропатолог, психіатр і психолог
- Вавилов Микола Іванович (1887—1943) — науковець, генетик, засновник банку диких рослин світу
- Шаляпін Федір Іванович (1873—1938) — оперний співак
- — полковник Армії УНР.
- — підполковник Армії УНР.
- — старшина Дієвої армії УНР.
- Анна Ахматова (1889—1966) — поет
- Кедринський Олександр Олександрович (1917—2003), архітектор і реставратор
З Петербургом пов'язані життя та діяльність українських гетьманів Павла Полуботка, Петра Дорошенка, Кирила Розумовського, Данила Апостола, письменників Григорія Скороводи, Івана Котляревського, Тараса Шевченка, С. Гулака-Артемовського, Павла Гребінки, Миколи Костомарова, композиторів П. Ніщинського, М. Вербицького, А. Чужбинського, В. Боровиковського, художника Івана Сошенка та інших.
Галерея
Див. також
- Персоналії, пов'язані з Санкт-Петербургом
- Найбільші міста Європи
- 2046 Ленінград — астероїд, названий на честь міста (одна з колишніх назв).
Примітки
- Петербург в цифрах. Официальный портал администрации СПб. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Historic Centre of Saint Petersburg and Related Groups of Monuments (англ.). ЮНЕСКО. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Справочная информация. «Паспорт Санкт-Петербурга» (PDF). Комитет по внешним связям Санкт-Петербурга. Архів оригіналу (PDF) за 19 листопада 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Население Санкт-Петербурга на 2019 составляет 5 383 890 человек, население Санкт-Петербурга по районам 2015 - www.statdata.ru - Сайт о странах, городах, статистике населения и пр. www.statdata.ru. Процитовано 25 січня 2020.
- Major Agglomerations of the World - Population Statistics and Maps. www.citypopulation.de. Процитовано 25 січня 2020.
- Столпянский, П. Н. Вверх по Неве от Санкт-Питер-Бурха до Шлюшина. Петербург, 1922.
- Санкт-Петербург: энциклопедия, 2006, с. 632.
- Ленинград: Историко-географический атлас. — М. : Главное управление геодезии и картографии при Совете министров СССР, 1981. — С. 59.
- Даринский А. В. География Ленинграда. — Л. : Лениздат, 1982. — С. 21—29.
- Климат, погода в Санкт-Петербурге. petrohol.ru. Архів оригіналу за 21 серпня 2011. Процитовано 17 вересня 2010.
- Санкт-Петербург: Энциклопедия. — М. : Российская политическая энциклопедия, 2006. — С. 371—372.
- Погода в Санкт-Петербурге в августе 2010. pogoda.ru.net. Архів оригіналу за 21 серпня 2011. Процитовано 17 вересня 2010.
- Книга рекордов Петербурга. Всё самое-самое в истории и жизни города. Редактор-составитель Дмирий Шерих. — СПб.: Иванов и Лещинский, 1995. С.8—9.
- Под редакцией Д. А. Голубева, Н. Д. Сорокина. Доклад об экологической ситуации в Санкт-Петербурге // Официальный портал администрации СПб. — ООО «Сезам-принт», 2011.
- Денис Аксёнов (12 декабря 2007). . mr7.ru. Архів оригіналу за 25 серпня 2010. Процитовано 19 вересня 2010.
- Климат, погода в Санкт-Петербурге. Все о реке Неве: мосты, притоки, наводнения... Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 26 жовтня 2011.
- Санкт-Петербург: Энциклопедия. — М. : Российская политическая энциклопедия, 2006. — С. 296—297.
- Санкт-Петербург: Энциклопедия. — М. : Российская политическая энциклопедия, 2006. — С. 643.
- Даринский А. В. География Ленинграда. — Л. : Лениздат, 1982. — С. 46—47.
- Санкт-Петербургская губерния, Ингерманландия. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, т. XIII (1894), с. 53—54
- Указ Президиума ВС РСФСР от 06.09.91 № 1643-I О возвращении городу Ленинграду его исторического названия Санкт-Петербург. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Закон РФ от 21 апреля 1992 г. N 2708-I «Об изменениях и дополнениях Конституции (Основного Закона) Российской Советской Федеративной Социалистической Республики». Сайт конституции Российской Федерации. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Петербургский международный экономический форум. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- http://www.g8.utoronto.ca/summit/2006stpetersburg/index.html
- Санкт-Петербурга «О территориальном устройстве Санкт-Петербурга» (с изменениями на 13 июля 2011 года) О территориальном устройстве Санкт-Петербурга. gov.spb.ru. Процитовано 12 серпня 2011.
- Устав Санкт-Петербурга (с изменениями на 13 июля 2011 года). Официальный портал администрации СПб. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- О бюджете Санкт-Петербурга на 2012 год и на плановый период 2013 и 2014 годов. Администрация Санкт-Петербурга. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Депутаты Петербурга утвердили во II чтении поправки в горбюджет на 2012 год. Информационное агентство РИА «Новости» — Северо-Запад. Архів оригіналу за 19 травня 2012. Процитовано 18 травня 2012.
- Законы о бюджете Санкт-Петербурга. Комитет финансов Санкт-Петербурга (Россия). Архів оригіналу за 14 жовтня 2012. Процитовано 18 вересня 2012.
- . Архів оригіналу за 31 січня 2019. Процитовано 1 квітня 2015.
- Консульские учреждения, аккредитованные в Санкт-Петербурге на 04.04.2011. Комитет по внешним связям Санкт-Петербурга. Архів оригіналу за 24.01.2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Решение Ленинградского городского совета народных депутатов от 06.09.1991 № 270 «О введении официальных символов Санкт-Петербурга и возвращении исторических названий». Архів оригіналу за 24.01.2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Закон Санкт Петербурга от 13.05.2003 № 165-23 «О детальном описании официальных символов Санкт-Петербурга и порядке их использования». Официальный портал администрации СПб. Архів оригіналу за 24.01.2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Закон Санкт-Петербурга от 12.10.2005 N 555-78 «О праздниках и памятных датах в Санкт-Петербурге» (в редакции 2010 года). Архів оригіналу за 24.01.2012. Процитовано 4 вересня 2012.
- День реставратора (російською) . . 2 липня 2006. Архів оригіналу за 14 жовтня 2012. Процитовано 2 жовтня 2012.
- . Архів оригіналу за 27 грудня 2007. Процитовано 24 серпня 2010.
- . Архів оригіналу за 21 листопада 2007. Процитовано 24 серпня 2010.
- . Архів оригіналу за 27 травня 2008. Процитовано 19 липня 2010.
- Всероссийская перепись населения 9.10.2002. Субъекты РФ (xls). Архів оригіналу за 21.08.2011. Процитовано 11 березня 2010.
- Или собственно город Санкт-Петербург — 4 159 635 человек
- Или собственно город Санкт-Петербург — 4 239 751
- . Архів оригіналу за 17 грудня 2008. Процитовано 19 липня 2010.
- . Архів оригіналу за 9 червня 2011. Процитовано 19 липня 2010.
- . Архів оригіналу за 15.03.2012. Процитовано 14.12.2011.
- Население (обзорная статья) :: Энциклопедия Санкт-Петербурга
- Информационные материалы об окончательных итогах Всероссийской переписи населения 2010 года — Федеральна служба державної статистики РФ (рос.)
- Окончательные итоги Всероссийской переписи населения 2010 года. Национальный состав населения по субъектам Российской Федерации. Федеральная служба государственной статистики. Архів оригіналу за 3 серпня 2012. Процитовано 23 липня 2012.
- Том 4 — «Национальный состав и владение языками, гражданство». Сайт «Всероссийская перепись населения 2002 года». Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Итоги социально-экономического развития санкт-петербурга за 2011 год (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 19 листопада 2012. Процитовано 14 листопада 2012.
- Величина прожиточного минимума за IV квартал 2011 года. Официальный портал Администрации Санкт-Петербурга. Архів оригіналу за 27 квітня 2012. Процитовано 17 квітня 2012.
- Рейтинг самых криминальных городов России. Mail.Ru. Архів оригіналу за 17 червня 2012. Процитовано 5 червня 2012.
- Динамика уровня экономического и социального развития Санкт-Петербургав январе 2012года (PDF). Архів (PDF) оригіналу за 17 червня 2012. Процитовано 5 червня 2012.
- Правопорядок и общественная безопасность в районах Санкт-Петербурга. Аналитическая справка по итогам 9-ти месяцев 2011 года (PDF). Архів (PDF) оригіналу за 17 червня 2012. Процитовано 5 червня 2012.
- Учреждения, подведомственные УФСИН России по г. Санкт-Петербургу и Ленинградской области. Федеральная служба исполнения наказаний России. Архів оригіналу за 19 листопада 2012. Процитовано 14 листопада 2012.
- Петербург в цифрах. Религия. Официальный портал Администрации Санкт-Петербурга. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Банки: Все города: все банки региона Санкт-Петербург. Банки.ру. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Перечень крупнейших промышленных предприятий Санкт-Петербурга. Комитет по внешним связям Санкт-Петербурга. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Потребительский рынок Санкт-Петербурга продолжил свой рост. ИМА-ПРЕСС - Информационное агентство. Архів оригіналу за 10 лютого 2012. Процитовано 9 лютого 2012.
- Исследование "Сети магазинов Санкт-Петербурга. Потребительский рынок и торговля FMCG. RemChel.ru. Архів оригіналу за 10 лютого 2012. Процитовано 9 лютого 2012.
- Печатные СМИ Санкт-Петербурга. . Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 15 жовтня 2011.
- Павел Горошков. Сколько жители Петербурга переплатили за телеканал Смольного. . Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 15 жовтня 2011.
- Маркетинг подкачал. Ведомости, № 55 (1829), 29 марта 2007
- интервью вице-президента «Эхо Москвы в Петербурге» 1 августа 2007 года
- ГУП «Водоканал Санкт-Петербурга». Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- В ближайшие два года Петербург будет очищать почти 100 % сточных вод. РИА «Новости». Архів оригіналу за 21 серпня 2011. Процитовано 28 листопада 2012.
- Состояние Невы. Гринпис. Архів оригіналу за 14 жовтня 2012. Процитовано 23 серпня 2012.
- Комитет по энергетике и инженерному обеспечению. Количественные показатели. Официальный портал Администрации Санкт-Петербурга. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Перелік маршрутів громадського транспорту Санкт-Петербургу [ 2022-02-12 у Wayback Machine.] (рос.)
- Шоу-бизнес. Киностудии, кинокомпании. Телинфо-СПб. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|4=
() - Программа культурных мероприятий на 2011 год. Администрация Санкт-Петербурга. 21.10.2011. Архів оригіналу за 24.01.2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- История Советской рок-музыки. Ленинградский рок-клуб. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|3=
() - 30 лет Ленинградскому рок-клубу: история закончилась?. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- ЦОЙ Виктор Робертович (1962-1990). Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 26 жовтня 2011.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|3=
() - http://ukrainianplaces.com/taxonomy/term/2037
- Был город золотой… В музейном центре Санкт-Петербурга могут появиться серые небоскрёбы. . 16 марта 2005 года. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Результаты поиска памятников архитектуры для СПб. Памятники истории и культуры (объекты культурного наследия) народов Российской Федерации. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- Постановление от 1 ноября 2005 года N 1681. О Петербургской стратегии сохранения культурного наследия. Официальный портал администрации СПб. Архів оригіналу за 24 січня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.
- А. Гутнов, В. Глазычев. Мир архитектуры. — Москва : Молодая гвардия, 1990. — 351 с. — 200 000 екз. — .
- Алешина Л. С. Ленинград и окрестности. Справочник-путеводитель. — М.: Искусство, 1986. — С.V—XVI
- Зимний дворец. Прогулки по Санкт-Петербургу. Процитовано 14 листопада 2011.
- Медицинский Петербург. medline.ru. Архів оригіналу за 14 жовтня 2012. Процитовано 25 вересня 2012.
- Почетные граждане Санкт-Петербурга // Офіційний сайт Адміністрації Санкт-Петербурга(рос.)
- Тинченко Я. Офіцерський корпус Армії Української Народної Республіки (1917—1921): Наукове видання. — К.: Темпора, 2007. — 281 с.
Література
- (рос.) Ленинград: Энциклопедический справочник. — Москва; Ленинград: Большая советская энциклопедия, 1957. — 808 с.
- (рос.) Ленинград. Историко-географический атлас. — М.: Главное управление геодезии и картографии при Совете министров СССР, 1981.
- (рос.) Санкт-Петербург: Энциклопедия. — М.: Российская политическая энциклопедия, 2006.
- (рос.) Топонимическая энциклопедия Санкт-Петербурга. — СПб.: Информационно-издательское агентство ЛИК, 2002.
- (рос.) Музыкальный Петербург: Энциклопедический словарь / Российский ин-т истории искусств / А. Л. Порфирьева (отв.ред.), Ж. В. Князева (сост.). — СПб. : Композитор, 1996.
- (рос.) Крюковских А. П. Санкт-Петербург. Памятники искусства: худож.-ист. очерк — СПб. : Паритет, 2004. — 461с.
- (рос.) Анисимов Е. В., Балашов Е. М., Ваксер А. З., Ганелин Р. Ш., Дзенискевич А. Р. Санкт-Петербург: 300 лет истории / РАН; Санкт-Петербургский ин-т истории / В. М. Ковальчук (отв.ред.). — СПб: Наука, 2003. — 759с.
- (рос.) Столпянский П. Н.. Петербург: Как возник, основался и рос Санкт-Питербурх / Независимая гуманитарная академия. — СПб. : НеГа, 1995. — 382с.
- (рос.) Санкт-Петербург в зеркале социологии / Владимир Вячеславович Козловский (гл.ред.ред.кол.). — СПб. : Социологическое общество им. М. М. Ковалевского, 2003. — 482с.
- Український Некрополь Санкт-Петербурга / Т. М. Лебединська, П. М. Тарасенко. — К. : Стилос, 2007. — 136 с.
- Українці та Петербург: журнал / ред. В. Косенко
- Шелест Володимир. Ідеологічна боротьба між Москвою та Петербургом-Ленінградом і її відображення у літературі / перед. Н. Полонська-Василенко. — Мюнхен, 1974. — 66 с.
- Кантор В. К. Санкт-Петербург: Российская империя против российского хаоса: к проблеме имперского сознания в России. — М. : РОССПЭН, 2008. — 543с.
- (рос.) Москва — Петербург: Pro et contra. Диалог культур в истории национального самосознания: Антология / Северо- Западное отделение Российской академии образования; Русский Христианский гуманитарный ин-т / Д. К. Бурлака (отв.ред.), К. Г. Исупов (сост.,вступ.ст.,коммент.,библиогр.). — СПб. : Изд-во Русского Христианского гуманитарного ин-та, 2000. — 712с.
- (рос.) Петров А. Н. и др. Памятники архитектуры Ленинграда. — Л. : Издательство литературы по строительству, 1969. — 473 с.
- (рос.) Русское градостроительное искусство: Петербург и другие новые российские города XVIII — первой половины XIX веков / Под общ. ред. Н. Ф Гуляницкого. — М. : , 1995. — 404 с.
Посилання
- Петербурґ // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1963. — Т. 6, кн. XI : Літери Пере — По. — С. 1349-1350. — 1000 екз.
- Офіційний портал Адміністрації Санкт-Петербурга
- Велика колекція карт міста
- Таємниць немає. Великий обман «Петра Великого» (Олександр Гринін) 2012(рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zapit Leningrad perenapravlyaye syudi div takozh inshi znachennya Sankt Peterbu rg ros Sankt Peterburg misto v Rosiyi Misto federalnogo znachennya Administrativnij centr Pivnichno Zahidnogo federalnogo okrugu ta do 2021 roku Leningradskoyi oblasti Roztashovanij na pivnichnomu zahodi krayini na berezi Finskoyi zatoki Baltijskogo morya Drugij vazhlivij politichno ekonomichnij i socialno kulturnij centr Rosiyi pislya Moskvi Zasnovanij 1703 roku Kolishnya stolicya Rosijskoyi imperiyi 1721 1918 Istorichnij centr ta pov yazani z nim kompleksi pam yatok vhodyat do spisku ob yektiv Vsesvitnoyi spadshini YuNESKO Ermitazh Mariyinskij teatr Rosijska nacionalna biblioteka Rosijskij muzej Petropavlivska fortecya Isaakiyivskij sobor tosho Z 2008 roku v Sankt Peterburzi mistitsya Konstitucijnij sud Rosijskoyi Federaciyi Plosha 1439 km Naselennya 5 383 890 osib 2019 2 e za velichinoyu v Rosiyi 4 e v Yevropi Naselennya Peterburzkoyi aglomeraciyi 5 4 mln osib 75 misce u sviti Stari nazvi Petrogra d 1914 1924 Leningra d 1924 1991 Sankt PeterburgGerb PraporPetropavlivska fortecya Midnij vershnik Vasilyevskij ostriv Isaakiyivskij sobor Budinok Golovnogo shtabu ErmitazhKrayina RosiyaSub yekt Rosijskoyi Federaciyi Sankt PeterburgKod ZKATU 40000000000Kod ZKTMO 40000000Osnovni daniChas zasnuvannya 1703Naselennya 5 398 064 2020 Plosha 1439 km Gustota naselennya 3383 osib km Poshtovi indeksi 190000 199406Telefonnij kod 7 812Geografichni koordinati 59 57 pn sh 30 19 sh d 59 950 pn sh 30 317 sh d 59 950 30 317 Koordinati 59 57 pn sh 30 19 sh d 59 950 pn sh 30 317 sh d 59 950 30 317Chasovij poyas UTC 3Vodojma NevaShema mistaShema mistaVladaAdresa RF Sankt Peterburg 191124 Smolnij vul Smolnogo 3Vebstorinka gov spb ruGubernator Oleksandr ByeglovMapaSankt Peterburg Sankt PeterburgAvt nomer 78 98 178 198 Sankt Peterburg u VikishovishiNazvaSa nkt Piterbu rh nid Sankt Piter Boerch gorod svyatogo Petra pochatkova nazva mista vid 16 27 travnya 1703 roku do 1720 roku Spochatku tak nazivalasya fortecya zakladena na nezabarom nazva poshirilasya na vse misto Sankt Peterbu rg ros Sankt Peterburg nim Sankt Petersburg nazva u 1720 1914 rokah takozh suchasna nazva mista z 1991 roku Petrogra d ros Petrograd nazva vid 18 31 serpnya 1914 roku do 26 sichnya 1924 roku zminena carem Mikoloyu II na rosijskij lad u zv yazku z pochatkom rosijsko nimeckoyi vijni Zbereglasya u miskij toponimici Petrogradskij ostriv Petrogradska storona Petrogradskij rajon Leningra d ros Leningrad nazva vid 26 sichnya 1924 roku do 6 veresnya 1991 roku zminena bilshovikami na chest svogo vozhdya Lenina Peterbu rg ros Peterburg lat Petropolis Pi ter rozmovna narodna nazva fin Pietari finska nazva mista GeografiyaRoztashuvannya Sankt Peterburga v Yevropi Sankt Peterburg ye najpivnichnishim z mist svitu z naselennyam ponad miljon osib Vin roztashovanij na pivnichnomu zahodi Rosijskoyi Federaciyi v mezhah Prinevskoyi nizovini na prileglomu do girla richki Nevi uzberezhzhi Nevskoyi gubi Finskoyi zatoki i na chislennih ostrovah Nevskoyi delti Visota mista nad rivnem morya dlya centralnih rajoniv 1 5 m periferijnih rajoniv pivnich 5 30 m periferijnih rajoniv pivden i pivdennij zahid 5 22 m Najvishe misce v mezhah mista rajon Krasnogo Sela 70 110 m z 176 m Plosha vlasne miskoyi teritoriyi stanovit 605 8 km z rajonami vklyuchenimi v misku mezhu v 1998 r 1431 km Vodojmi Zagalna protyazhnist vsih vodojm na teritoriyi Sankt Peterburga dosyagaye 282 km a yih vodna poverhnya stanovit blizko 7 usiyeyi ploshi mista Za chas isnuvannya Sankt Peterburga gidrologichna merezha mista zaznala istotnih zmin Budivnictvo mista v nizkomu bolotistomu misci potrebuvalo sporudzhennya kanaliv i stavkiv dlya osushennya Vikopana pri comu zemlya vikoristovuvalasya dlya pidvishennya poverhni Naprikinci XIX stolittya delta Nevi skladalasya z 48 richok i kanaliv sho utvoryuvali 101 ostriv Z plinom chasu v miru budivnictva mista bagato vodojm vtrachali svoye pervisne znachennya zabrudnyuvalisya i zasipalisya U XX stolitti v rezultati zasipki kanaliv protok i rukaviv chislo ostroviv skorotilasya do 42 Osnovna vodna magistral mista richka Neva yaka vpadaye v Nevsku gubu Finskoyi zatoki sho nalezhit do Baltijskogo morya Najbilshi rukavi delti Velika i Velika i Nevki Fontanka Mojka kanali Morskij kanal Osnovni pritoki Nevi v mezhah mista zliva pravoruch Najbilshi ostrovi v delti Nevi Vasilyevskij Dekabristiv najbilshij ostriv u Finskij zatoci Kotlin Cherez vodni ob yekti mista perekinuto blizko 800 mostiv ne vrahovuyuchi mostiv na teritoriyah promislovih pidpriyemstv u tomu chisli 218 pishohidnih ta 22 rozvidnih Sered nih chastina roztashovana u kolishnih peredmistyah Sankt Peterburga v Kronshtadti 5 Pushkini 54 Petergofi 51 Pavlovsku 16 Lomonosovi 7 mostiv Najdovshij mist Velikij Obuhivskij vantovij mist cherez Nevu povna dovzhina mostovogo perehodu 2824 m najshirshij mist na richci Mojci 99 5 m Klimat Klimat Peterburga pomirnij perehidnij vid pomirno kontinentalnogo do pomirno morskogo Takij tip klimatu z teplim litom i nezvichno pomirnoyu dlya takoyi geografichnoyi shiroti zimoyu poyasnyuyetsya vplivom Golfstrimu ta atmosfernoyu cirkulyaciyeyu harakternoyu dlya Leningradskoyi oblasti Ce obumovleno porivnyano nevelikoyu kilkistyu sonyachnogo tepla sho nadhodit na zemnu poverhnyu i v atmosferu Sumarnij pripliv sonyachnoyi radiaciyi tut v 1 5 razi menshij nizh v Pivdennij Ukrayini i vdvichi menshij yak u Serednij Aziyi Za rik v Sankt Peterburzi buvaye v serednomu 62 sonyachnih dni Tomu protyagom bilshoyi chastini roku perevazhayut dni z pohmuroyu pogodoyu ta rozsiyanim osvitlennyam Trivalist dnya v Sankt Peterburzi zminyuyetsya vid 5 godin 51 hvilini 22 grudnya do 18 godin 50 hvilin 22 chervnya U misti sposterigayutsya tak zvani Bili nochi pochinayutsya 25 26 travnya i zakinchuyutsya 16 17 lipnya koli sonce opuskayetsya za gorizont ne bilshe nizh na 9 i vechirni sutinki praktichno zlivayutsya z rankovimi Zagalom trivalist bilih nochej ponad 50 dniv Richna amplituda sum pryamoyi sonyachnoyi radiaciyi na gorizontalnu poverhnyu pri yasnomu nebi vid 25 MDzh m v grudni do 686 MDzh m v chervni Hmarnist zmenshuye v serednomu za rik prihid sumarnoyi sonyachnoyi radiaciyi na 21 a pryamoyi sonyachnoyi radiaciyi na 60 Serednorichna sumarna radiaciya stanovit 3156 MDzh m Dlya mista harakterna chasta zmina povitryanih mas zumovlena znachnoyu miroyu ciklonichnoyu diyalnistyu Vlitku perevazhayut zahidni i pivnichno zahidni vitri vzimku zahidni i pivdenno zahidni Peterburzki meteostanciyi fiksuyut riznomanitni vidomosti pro pogodu she z 1722 roku Najvisha temperatura zafiksovana v Sankt Peterburzi za ves period sposterezhen 37 1 C u 2010 roci a najnizhcha 35 9 C u 1883 roci Klimat Sankt Peterburga norma 1981 2010 rekordi za ves period sposterezhen z 1881 roku Pokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud RikAbsolyutnij maksimum C 8 6 10 2 14 9 25 3 30 9 34 6 35 3 37 1 30 4 21 0 12 3 10 9 37 1Serednij maksimum C 3 1 3 2 0 9 3 16 0 20 0 23 0 20 8 15 0 8 6 2 0 1 5 9 1Serednya temperatura C 5 5 5 8 1 3 5 1 11 3 15 7 18 8 16 9 11 6 6 2 0 1 3 7 5 8Serednij minimum C 8 8 5 4 2 1 5 7 0 11 7 15 0 13 5 8 8 4 0 1 8 6 1 2 7Absolyutnij minimum C 35 9 35 2 29 9 21 8 6 6 0 1 4 9 1 3 3 1 12 9 22 2 34 4 35 9Temperatura vodi C 0 0 0 0 0 1 1 7 7 9 14 5 18 0 17 4 12 9 7 4 2 1 0 3 6 9Norma opadiv mm 44 33 37 31 46 71 79 83 64 67 56 51 662Dniv z doshem 9 7 10 13 15 17 17 17 20 20 16 10 171Dzherelo Klimat Sankt Peterburga Pogoda i klimat Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 grudnya 2011 Ekologiya Osnovnimi problemami ekologiyi Sankt Peterburga ye zabrudnennya vodi povitrya i gruntiv a takozh velikij shum sprichinenij visokoyu intensivnistyu miskogo transportu Visokij riven zabrudnennya atmosfernogo povitrya sposterigayetsya peredusim poblizu velikih avtomagistralej i promislovih zon V misti diye 21 avtomatichna stanciya monitoringu atmosfernogo povitrya U 2009 roci vikidi v atmosferu stanovili 625 300 tonn Porivnyano z poperednim rokom kilkist vikidiv zbilshilasya transportu na 1 vid stacionarnih dzherel na 9 8 Shilnist vikidu na dushu naselennya stanovit 135 9 kg na rik na odinicyu ploshi 434 5 t na km 91 9 vsih vikidiv daye transport Sankt Peterburg zajmaye p yate misce najshumnishih megapolisiv svitu serednij pokaznik shumu v misti vishij za normu i stanovit 60 decibeliv Zoni de riven zvuku perevishuye normu na 10 15 decibel roztashovani poryad z golovnimi miskimi prospektami Moskovskim Stachek Ligovskomu Nevskim kilcevoyu avtodorogoyu zalizniceyu vklyuchayut takozh mikrorajoni poruch z promzonami i chastina pivdennogo zahodu yaka primikaye do aeroportu Pulkovo Insha problema mista chasti poveni Znachna chastina teritoriyi Sankt Peterburga ostrovi delti Nevi shiroka smuga mizh Finskoyu zatokoyu i liniyeyu Baltijskoyi zaliznici livoberezhzhya do Fontanki ta in roztashovana na visotah sho ne perevishuyut 1 2 3 m nad rivnem morya Ci rajoni mista shilni do nebezpeki pov yazanih golovno z vitrovim nagonom vod v shidnij chastini Finskoyi zatoki Katastrofichnimi poveni buli 7 19 listopada 1824 pidjom rivnya vod vishe ordinara na 4 21 m i 23 veresnya 1924 3 69 m U moment poveni 1924 bulo zatopleno blizko 70 km teritoriyi mista Za trohsotrichnu istoriyu Peterburga bulo zareyestrovano za riznimi dzherelami blizko 300 povenej Ostannya nebezpechna povin voda pidnyalasya do 187 sm vid Kronshtadtskogo futshtoka bula 16 listopada 2010 roku duzhe nebezpechna 220 sm 10 sichnya 2007 Rekreacijni zoni ta prirodoohoronni teritoriyi Zeleni nasadzhennya Sankt Peterburga i peredmist razom z vodnoyu poverhneyu zajmayut blizko 40 miskoyi teritoriyi za danimi 2002 roku Do 2000 roku na 1 zhitelya mista pripadalo blizko 65 m nasadzhen Zagalna plosha zelenih nasadzhen perevishuye 31 000 ga v tomu chisli 68 parkiv 166 sadiv 730 skveriv 232 bulvaru 750 ozelenenih vulic Parki mista roztashovani v riznih landshaftnih umovah na nizhnij i verhnij terasah uzberezhzhya Finskoyi zatoki parki Stryelni Petergofa j Lomonosova morennij rivnini parki mista Pushkina kamovih pagorbah Osikova Rosha Osnovu ryadu parkiv stanovlyat prirodni lisi kotri dosi zberegli svij porodnij sklad Bagato parkiv stvoreni u pislyavoyenni roki rozbiti na teritoriyi de derevna roslinnist faktichno bula vidsutnya Na okolicyah mista zbereglisya lisovi masivi sho zalishilisya vid pidzoni pivdennoyi tajgi Yuntolovska lisova dacha lisovi ostrivci vzdovzh richok Velikoyi Ohti Rzhevki Zhernovki Tallinnskogo shose mizh richkoyu Nevoyu i zalizniceyu na Moskvu v Carskomu Seli Kazanskij sobor Velikij Obuhivskij vantovij mist cherez Nevu U Sankt Peterburzi ye 7 teritorij z osoblivim prirodoohoronnim statusom 3 derzhavnih prirodnih zakaznika i chotiri pam yatki prirodi Zgidno z generalnim planom rozvitku Sankt Peterburga planuyetsya poyava she p yati zakaznikiv i dvoh pam yatok prirodi Istoriya1703 1721 Shvedska IngermanlandiyaSankt Piter Boerch u 1703 roci zakladeno na teritoriyi Ingriyi yaka do 1721 roku nalezhala ShveciyiMapa mista 1776 rik Vidrazu pislya togo yak rosijski vijska 1 travnya 1703 roku vzyali Niyenshanc 16 27 travnya 1703 roku u den Svyatoyi Trijci u girli Nevi na bolotyanomu en na chuhonskomu boloti na teritoriyi Ingermanlandiyi Petrom I bulo zakladeno fortecyu Sankt Piter Boerch nini Petropavlivska fortecya Piznishe traven 1703 roku bulo ogolosheno datoyu zasnuvannya Sankt Peterburga Za oficijnoyu rosijskoyu istoriyeyu u 1702 1704 rokah pislya katastrofichnoyi porazki pid Narvoyu 1700 Rosiya znovu zavoyuvala Ingermanlandiyu Vodnochas rosijska istoriya viznaye sho do 1721 roku Shvedska Ingermanlandiya bula teritoriyeyu Shvedskoyi imperiyi Sankt Peterburg zasnovanij 1703 roku Petrom I poruch zi shvedskim mistom Niyen shved Nyen v Ingermlandiyi na zemlyah finomovnogo izhorskogo etnosu nazvanij na chest nebesnogo pokrovitelya moskovskogo carya svyatogo Petra Persha zbudovana budivlya Petropavlivska fortecya na Zayachomu ostrovi sporudzhena yak fortecya pid chas Pivnichnoyi vijni Yaksho shvedi obrali dlya svogo poselennya ta forteci Niyenshanc shved Nyenskans fin Nevanlinna misce v delti Nevi yake ne zatoplyuye navit pid chas katastrofichnih povenej to Petro I cyu obstavinu ochevidno cherez neznannya do uvagi ne vzyav Imperska doba U 1721 1917 rokah Peterburg stolicya Rosijskoyi imperiyi za vinyatkom chasu pravlinnya Petra II koli status stolici nenadovgo povernuvsya do Moskvi i rezidenciya rosijskih imperatoriv U 1719 roci v Sankt Peterburzi vidkrili pershij u Rosiyi publichnij muzej Kunstkamera v 1724 zasnovana Peterburzka Akademiya nauk pershu rosijsku gazetu takozh pochali vipuskati tut Sankt Peterburg u XVIII stolittya U Sankt Peterburzi vidbulosya grudneve povstannya 1825 roku U 1837 bula vidkrita persha rosijska zaliznicya Sankt Peterburg Carske selo nini misto Pushkin 18 31 serpnya 1914 roku prijnyate druge v istoriyi mista oficijne im ya Petrograd u zv yazku zi vstupom Rosiyi do Pershoyi svitovoyi vijni yak patriotichnishe zamist nimeckoyi nazvi Sankt Peterburg Ranishe vono zustrichalosya yak v poetichnij movi Ye A Baratinskij O S Pushkin tak i v najmenuvannyah deyakih ustanov Staroobryadnicka yeparhiya Petrogradu U Sankt Peterburzi pochalis revolyuciya 1905 07 Lyutneva revolyuciya 1917 Zhovtneva revolyuciya 1917 Radyanskij period 26 sichnya 1924 roku II Vsesoyuznij Z yizd Rad SRSR zadovolniv prohannya Petrosoveta i perejmenuvav svoyeyu uhvaloyu Petrograd na Leningrad Misto bulo nazvane v chest V I Lenina rosijskogo revolyucionera organizatora i uchasnika Zhovtnevogo perevorotu 1917 sho stav zasnovnikom i pershim kerivnikom Radyanskoyi derzhavi Rosijska Respublika RRFSR SRSR 1 serpnya 1927 roku misto uvijshlo do skladu i stalo centrom znov stvorenoyi Leningradskoyi oblasti U grudni 1931 Leningrad buv vivedenij zi skladu oblasti i peretvorenij v misto respublikanskogo pidporyadkuvannya V roki Drugoyi Svitovoyi vijni misto vitrimalo 29 misyachnu blokadu nacistskih vijsk Postradyanskij period Postaradyanskij period oznamenuvavsya pevnoyu deradyanizaciyeyu i vidnovlennyam istorichno kulturnih tradicij mista U 1991 roci za rezultatami referendumu 54 meshkanciv mista vislovilisya za povernennya istorichnoyi nazvi mistaSankt Peterburg 6 veresnya 1991 ukazom vono bulo povernuto 21 kvitnya 1992 vneseno u U 1991 2007 rokah bulo vstanovleno bagato pam yatnikiv vidrestavrovano i vidnovleno Kostyantinivskij palac hram Spasa na Krovi ta bagato inshih Vpershe 25 travnya 1991 pislya dovgoyi perervi cerkovna sluzhba projshla v Kazanskomu sobori Na pochatku 1990 h rokiv zi zdobuttyam nezalezhnosti Ukrayini pozhvavilos ukrayinske kulturno gromadske zhittya v Peterburzi 26 chervnya 1991 Anatoliya Sobchaka obrali pershim i ostannim merom Peterburga 13 bereznya 1996 vikonavchu vladu peredali yaku formuye posadu zh mera bula skasovana 31 serpnya 2011 roku gubernatorom Sankt Peterburga stav Georgij Poltavchenko Z 1997 roku v Sankt Peterburzi provoditsya shorichnij ekonomichnij samit Rosiyi ta krayin SND vazhlivij mizhnarodnij ekonomichnij i politichnij zahid sho otrimalo neoficijnu nazvu Rosijskij Davos Z 2006 roku forum pominyav format stavshi zahodom za uchastyu kerivnikiv najbilshih rosijskih i inozemnih kompanij glav derzhav i politichnih lideriv goliv uryadu vice prem yeriv ministriv gubernatoriv u 2012 roci ponad 4 tisyach osib z bilsh nizh 60 krayin Z 15 po 17 lipnya 2006 roku v Kostyantinivskomu palaci v Stryelni vidbuvsya 32 j samit Velikoyi visimki UryadAdministrativno teritorialnij ustrij Sankt Peterburg dilitsya na 18 rajoniv Administrativnij podil Sankt PeterburgaAdmiraltejskij Vasileostrovskij Viborzkij Kalininskij Kirovskij Moskovskij Nevskij Petrogradskij Primorskij Pushkinskij Frunzenskij CentralnijV mezhah rajoniv roztashovani 111 vnutrishnomiskih municipalnih utvoren 81 municipalnij okrug deyakim z nih prisvoyeni nazvi deyaki nazivayutsya za nomerami 9 mist Zelenogorsk Kolpino Krasne Selo Kronshtadt Lomonosov Pavlovsk Petergof Pushkin Sestroreck i 21 selishe Organi vladi Mariyinskij palac Zakonodavchi zbori Derzhavna vlada v misti zdijsnyuyetsya na pidstavi Statutu mista yakij buv prijnyatij Zakonodavchimi zborami 14 sichnya 1998 roku Vishoyu posadovoyu osoboyu mista ye gubernator yakogo priznachayut Zakonodavchi zbori za propoziciyeyu Prezidenta Rosijskoyi Federaciyi na termin 5 rokiv 3 zhovtnya 2018 roku gubernator mista Oleksandr Byeglov timchasovij vikonuvach obov yazkiv Vikonavchu vladu v misti zdijsnyuye yakij ocholyuye gubernatorom i inshi vikonavchi organi derzhavnoyi vladi Sankt Peterburga sho razom utvoryuyut sistemu vikonavchih organiv derzhavnoyi vladi mista Uryad mista rozmishuyetsya v budivli Zakonodavchu vladu v misti zdijsnyuyut Zakonodavchi zbori sho skladayetsya z 50 deputativ kotri obirayutsya zhitelyami mista za proporcijnoyu sistemoyu terminom na 5 rokiv U 2011 roci sformovano Zakonodavchi zbori p yatogo sklikannya de prisutni 5 frakcij Yedina Rosiya 20 misc Spravedliva Rosiya 12 KPRF 7 Yabluko 6 i LDPR 5 Golovoyu Zakonodavchih zboriv ye z grudnya 2011 roku Zakonodavchi zbori roztashovani u Mariyinskomu palaci Dlya organizaciyi ta zdijsnennya kontrolyu za vikonannyam byudzhetu mista vitrachannyam koshtiv pozabyudzhetnih fondiv stvoryuyetsya Sudovu vladu zdijsnyuyut statutnij i mirovi suddi Byudzhet V ostanni kilka rokiv byudzhetni dohodi mista rostut shvidkimi tempami ne v ostannyu chergu ce pov yazano z perereyestraciyeyu v Sankt Peterburzi ryadu najbilshih platnikiv podatkiv v osnovnomu derzhavnih kompanij Zokrema teper u misti zareyestrovano taki veliki derzhavni ta privatni kompaniyi yak Gazprom nafta Sibur Holding Polimetal ta inshi Do chisla osnovnih dohidnih dzherel byudzhetu Sankt Peterburga nalezhat podatok na pributok organizacij i podatok na dohodi fizichnih osib 66 akcizi 3 5 podatok na majno organizacij 5 6 dohodi vid vikoristannya majna yake perebuvaye u derzhavnij ta municipalnij vlasnosti 6 0 Osnovni statti vitrat rozvitok dorozhno transportnoyi infrastrukturi 23 v tomu chisli budivnictvo rekonstrukciya ta utrimannya dorig dotaciyi na robotu pasazhirskogo transportu rozvitok peterburzkogo metropolitenu ohorona zdorov ya 14 osvita 12 budivnictvo zhitla ta utrimannya zhitlovogo fondu 9 pidtrimka invalidiv ta pensioneriv 8 pidtrimka simej yaki mayut ditej 8 rozvitok komunalno inzhenernoyi infrastrukturi 7 blagoustrij 3 kultura 3 Derzhavnij borg Sankt Peterburga na 1 sichnya 2011 roku stanoviv 6 61 mlrd rubliv U zv yazku zi zminoyu federalnogo zakonodavstva stosovno opodatkuvannyu v travni 2012 roku byudzhet buv sekvestrovanim zi zmenshennyam dohodiv do obsyagu 378 9 milyarda rubliv vitrati 430 4 milyarda rubliv deficit byudzhetu 51 5 milyarda rubliv Vikonannya byudzhetu Sankt Peterburga mln rub 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 plan 2013 planDohid 75 734 87 337 116 125 215 220 278 055 339 059 315 597 347 443 399 502 386 980 380 828Vitrati 76 720 91 762 133 875 183 380 259 302 355 844 322 254 358 567 404 032 418 351 405 880Deficit proficit 986 4 425 17 750 31 840 18 753 16 786 6 658 11 125 4 530 31 371 25 052Zovnishni zv yazki Konsulstvo Chehiyi v Sankt Peterburzi Misto maye veliki zovnishni zv yazki U misti periodichno provodyatsya dni kulturi inshih mist i krayin Na 2011 rik u Sankt Peterburga bulo 79 mist pobratimiv U Sankt Peterburzi roztashovani Generalni konsulstva 34 krayin svitu zokrema Generalne konsulstvo Ukrayini 3 pochesnih Generalnih konsulstva 19 Pochesnih konsulstv predstavnictva mizhnarodnih organizacij Mizhparlamentska asambleya derzhav uchasnic SND predstavnictvo Yevropejskogo banku rekonstrukciyi ta rozvitku filiya Mizhparlamentska asambleya Yevrazijskogo ekonomichnogo spivtovaristva predstavnictva 28 sub yektiv Rosijskoyi Federaciyi zareyestrovano 17 nacionalno kulturnih avtonomij 51 nacionalno kulturne ob yednannya 20 zemlyactv Miska simvolikaOficijna simvolika Istorichnij gerb Sankt Peterburga zatverdzhenij u 1730 roci pidtverdzhenij u 1780 roci dopovnenij v 1857 roci nikoli ne vidminyavsya i znovu vvedenij u vzhivannya u 1991 roci ye najstarishim i osnovnim oficijnim simvolom Sankt Peterburga Suchasnij prapor mista prijnyatij 8 chervnya 1992 vnesenij do Derzhavnogo geraldichnogo reyestru Rosijskoyi Federaciyi z prisvoyennyam reyestracijnogo nomera 49 Na gerbi i prapori Sankt Peterburga zobrazheni skipetr yak simvol stolici ta imperatorskoyi vladi morskij yakir yak simvol morskogo portu i richkovij yakir yak simvol richkovogo portu Proobrazom posluzhiv gerb Vatikanu yak mista Svyatogo Petra Prapor Sankt Peterburga oficijnij simvol sub yekta Rosijskoyi Federaciyi sho poznachaye jogo konstitucijno pravovij status yednist zhiteliv Sankt Peterburga kulturne nadbannya Sankt Peterburga Prijnyatij 8 chervnya 1992 roku cherez dev yat misyaciv pislya vihodu vidpovidnogo rishennya Gimn Sankt Peterburga ye odnim iz simvoliv mista muzika Gimn Velikomu mistu z baletu Rejngolda Gliyera v redakciyi slova Povnistyu buv zatverdzhenij 13 travnya 2003 Zgidno zi statteyu 7 Statutu Sankt Peterburga istorichnimi simvolami mista ye korablik na shpili Midnij vershnik angel na shpili Petropavlivskogo soboru Zgidno zi statteyu 8 Statutu Sankt Peterburga peterburzkoyu tradiciyeyu ye signalnoyi zbroyi z bastionu Narishkina Petropavlivskoyi forteci Svyata ta pam yatni dni Okrim zagalnorosijskih i mizhnarodnih svyat v Sankt Peterburzi vidznachayutsya miski svyata ta pam yatni dati 14 sichnya Den Statutu Sankt Peterburga prijnyatij u 1998 roci 18 sichnya Den prorivu blokadi Leningrada u 1943 roci 27 sichnya Den povnogo zvilnennya Leningrada vid vorozhoyi blokadi v 1944 roci 10 lyutogo Den pam yati Oleksandra Sergijovicha Pushkina den smerti poeta u 1837 roci 27 travnya Den mista Den zasnuvannya Sankt Peterburga u 1703 roci 5 chervnya Den prorivu morskoyi minnoyi blokadi Leningrada v 1946 roci svyatkuyetsya z 2006 roku 9 chervnya Den narodzhennya Petra Pershogo u 1672 roci 20 ti chisla chervnya Svyato vipusknikiv peterburzkih shkil svyatkuyetsya z 1968 po 1979 rik i z 2005 roku 1 lipnya Den restavratora svyatkuyetsya z 2006 roku 15 serpnya Den Ladogi za rosijskimi uyavlennyami pershoyi stolici Rusi poperednici Sankt Peterburga zasnovana v 753 roci 8 veresnya Den pam yati zhertv blokadi pochatok blokadi Leningrada v 1941 roci 12 veresnya Den perenesennya moshej svyatogo blagovirnogo knyazya Oleksandra Nevskogo 1724 rik den Nishtadskogo miru 1721 rik NaselennyaNaselennya Sankt Peterburga z 1725 do 2010 r Rik Naselennya os 1725 75 0001750 150 0001800 300 0001846 336 0001852 485 0001858 520 1001864 539 1001867 667 0001873 842 9001881 876 6001886 928 6001891 1 035 4001897 1 264 9001901 1 439 4001908 1 678 0001910 1 962 0001915 2 318 6001920 2 000 0001926 1 616 1001936 2 739 800 Rik Naselennya os 1939 3 191 3001944 2 559 0001959 2 888 0001970 3 512 9741979 4 072 5281988 5 000 0001989 4 990 7491990 5 002 0002002 4 661 2192005 4 600 0002007 4 571 1842008 4 568 0472009 4 581 8542010 4 600 3102011 4 868 520 Nayavne naselennya Za perepisom 1989 roku chiselnist postijnogo naselennya skladala 4990 7 tis a nayavnogo 5023 5 tis Na 1 sichnya Perepisi na 12 sichnya 1989 i 9 zhovtnya 2002 Za danimi Petrostata na 1 sichnya 2012 roku naselennya mista stanovilo 4 951 600 osib a 22 veresnya znovu perevishilo 5 miljoniv Z pochatku 1990 h po 2007 rik sposterigalasya stijka depopulyaciya u 1990 roci naselennya mista stanovilo ponad 5 mln osib v 2007 4 571 184 Z 2008 roku znovu sposterigayetsya pririst naselennya 0 3 u 2008 roci i 0 4 u 2009 roci prote golovno zavdyaki perevazi migracijnomu prirostu nad prirodnim spadom U pidsumku z 2002 roku po 2010 rik pririst naselennya stanoviv trohi bilshe 4 z 4661 2 do 4879 6 tis Za danimi Rosstatu na 2010 rik pokaznik narodzhuvanosti stanoviv 12 0 promile pokaznik smertnosti 14 2 promile Za rezultatami Vserosijskogo perepisu 2010 roku chiselnist naselennya stanovila 4879566 osib z nih cholovikiv 45 6 zhinok 54 4 tobto na 1000 cholovikiv pripadaye 1194 zhinki Pershe misce sered rajoniv mista za chiselnistyu naselennya zajmaye Primorskij rajon 507 200 meshkanciv Ochikuvana trivalist zhittya peterburzciv v 2007 roci stanovila 64 roki u cholovikiv i 75 rokiv u zhinok ci pokazniki na odin rik perevishuyut pokazniki 2006 roku Za Vserosijskim perepisom naselennya 2010 roku v Sankt Peterburzi prozhivayut predstavniki ponad 200 nacionalnostej i narodnostej rosiyani 3 909 tis 92 5 vid usogo naselennya yake vkazalo svoyu nacionalnist ukrayinci 64 tisyachi 1 52 bilorusi 38 tisyach 0 9 tatari 31 tisyacha 0 73 yevreyi 24 tisyachi 0 57 uzbeki 20 3 tisyachi 0 48 virmeni 20 tisyach 0 47 azerbajdzhanci 17 7 tisyachi 0 36 tadzhiki 12 1 tisyachi 0 29 gruzini 8 3 tisyachi 0 2 moldovani 7 2 tisyachi 0 17 kazahi 3 4 tisyachi 0 08 fini 2 6 tisyachi 0 06 31 7 vid naselennya mista starshogo za 15 rokiv mayut vishu abo nezakinchenu vishu osvitu 26 7 serednyu specialnu osvitu 13 8 serednyu zagalnu osvitu 2287 osib 0 06 nepismenni Riven zareyestrovanogo bezrobittya na kinec grudnya 2011 roku stanoviv 1 9 vid ekonomichno aktivnogo naselennya Serednya nominalna zarobitna plata narahovana za gruden 2011 roku stanovila 41 653 rubliv 115 4 do rivnya grudnya 2010 roku Rozmir prozhitkovogo minimumu v rozrahunku na dushu naselennya na IV kvartal 2011 roku vstanovlenogo postanovoyu Uryadu Sankt Peterburga vid 14 03 2012 roku stanoviv 6220 6 rubliv Zlochinnist U 2011 roci riven zlochinnosti v Sankt Peterburzi stanoviv 1218 zareyestrovanih zlochiniv na 100 tisyach zhiteliv 122 misce sered mist Rosiyi znizhennya v porivnyanni z 2010 rokom na 13 6 Rozkrivanist zlochiniv stanovila 53 2 i yiyi chastka v ostanni roki znizhuyetsya Sposterigalosya zrostannya zlochiniv pov yazanih z nezakonnim obigom narkotikiv na 29 3 Kilkist tyazhkih ta osoblivo tyazhkih zlochiniv znizhuyetsya yih chastka v zagalnij kilkosti zareyestrovanih zlochiniv stanovila 41 7 Pitoma chastka zlochiniv ekonomichnoyi spryamovanosti u zagalnij chiselnosti zareyestrovanih zlochiniv stanovila 6 9 Znizhuyetsya riven vulichnoyi zlochinnosti de perevazhayut majnovi zlochini kradizhki grabezhi 67 5 pri comu zrostaye chastka zlochiniv pov yazanih z nezakonnim obigom narkotikiv 12 9 Zmenshuyetsya chastka kradizhok z osel i ob yektiv riznih form vlasnosti 37 9 vid zagalnoyi kilkosti zlochiniv u misti U 2011 roci v Sankt Peterburzi vidbulosya 7451 DTP v yakih buli poterpili bilshe na 1 v porivnyanni z 2010 rokom pri comu kilkist zagiblih zrosla na 18 1 U strukturi administrativnih pravoporushen 71 porushennya u sferi blagoustroyu 17 porushennya pravil torgivli 12 porushennya zakonu pro tishu Za rezultatami opituvan meshkanciv mista zberigayetsya zagalna nezadovilna ocinka roboti pravoohoronnih organiv Na teritoriyi Sankt Peterburga 4 slidchih izolyatori v tomu chisli znameniti Hresti 4 vipravni koloniyi i 1 vihovna koloniya Kolpino Religiya U Sankt Peterburzi 268 konfesij i religijnih ob yednan Rosijskoyi pravoslavnoyi cerkvi 131 gromada Staroobryadnickoyi cerkvi Virmenskoyi Apostolskoyi cerkvi 2 parafiyi Rimo Katolickoyi cerkvi 7 parafij 19 gromad musulmanskih 3 gromadi buddijskih 5 ob yednan 9 ob yednan Yevangelskih hristiyan baptistiv 13 gromad Cerkvi adventistiv somogo dnya 6 parafij P yatidesyatnikiv 23 ob yednannya ta inshi 229 kultovih sporud perebuvayut u vlasnosti abo vidomstvi religijnih ob yednan Troyickij sobor Aleksandro Nevskoyi lavri Soborna i kafedralna mechet Velika Horalna sinagoga Buddijskij hram Dacan Gunzechojnej GospodarstvoSankt Peterburg odin z najvazhlivishih ekonomichnih centriv Rosijskoyi Federaciyi Valovij regionalnij produkt VRP mista u 2011 roci za ocinkoyu Komitetu ekonomichnogo rozvitku promislovoyi politiki i torgivli Sankt Peterburga stanoviv 1 927 trln rubliv u 2010 roci 1 662 rub Osnovnimi vidami ekonomichnoyi diyalnosti ye u duzhkah chastka u VRP za 2010 rik virobnicha promislovist 24 1 optova ta rozdribna torgivlya 18 7 operaciyi z neruhomim majnom 18 2 transport i zv yazok 9 9 budivnictvo 7 8 inshi vidi diyalnosti 21 3 Finansovij rinok mista ye drugim za velichinoyu regionalnim finansovim rinkom Rosiyi U misti diyut Sankt Peterburzka valyutna birzha Tovarna birzha Sankt Peterburg Sankt Peterburzka F yuchersna birzha Naftova birzha Sankt Peterburg U misti zareyestrovano 42 komercijnih banki najbilshi z nih VTB Rosiya Baltinvestbank Mizhnarodnij bank Sankt Peterburga i blizko 100 filij bankiv inshih regioniv ponad 400 finansovih i brokerskih kompanij Promislovist Osnovu promislovosti stanovlyat ponad 700 velikih i serednih pidpriyemstv takozh ponad 20 tisyach malih pidpriyemstv U 2011 roci obsyag vidvantazhenoyi produkciyi promislovistyu mista syagnuv 1 965 9 milyarda rubliv sho na 34 5 perevishilo pokazniki poperednogo roku U strukturi vidvantazhenoyi produkciyi 48 zajmaye virobnictvo koksu ta naftoproduktiv 22 produkciya mashinobuduvannya transportni zasobi mashini rizni vidi ustatkuvannya 13 harchovi produkti napoyi ta tyutyun 6 produkciya metalurgiyi ta gotovi metalevi virobi Osnova promislovosti Sankt Peterburga vazhka industriya U misti pracyuyut taki sudnobudivni pidpriyemstva yak Admiraltejski verfi korabli dlya VMF tankeri pidvodni chovni Baltijskij zavod sudna dlya Morflotu krigolami sudna dlya VMF i Morflotu mashinobuduvannya parovi gazovi i gidravlichni turbini elektromashini generatori zavod Elektropult elektrichna aparatura silovi kabeli midnij prokat Kirovskij zavod traktori silskogospodarska tehnika kosmichni suputniki artilerijski ustanovki kompresorni stanciyi prokatne obladnannya specialne obladnannya atomni reaktori Leninec obladnannya dlya aviaciyi ta ozbroyennya radioelektronne ustatkuvannya rentgenivski trubki radioelektronna aparatura komplektuyuchi optichni priladi i inshi Rozvinene transportne mashinobuduvannya Vagonmash pasazhirski vagoni dlya zaliznic i elektrovagoni dlya metropolitenu Peterburzkij tramvajno mehanichnij zavod avtomobilni zavodi kompanij Ford Toyota General Motors Scania Nissan i Hyundai Motor Znachnij obsyag promislovogo virobnictva formuyetsya pidpriyemstvami galuzi virobnictva ozbroyen U misti rozvinena chorna kompaniyi Severstal i kolorova metalurgiya himichna legka poligrafichna promislovist Sered najbilshih pidpriyemstv harchovoyi promislovosti Baltika pivo bezalkogolni napoyi mineralni vodi Pivovarnya Hejneken pivo hlibobulochni boroshnyani ta konditerski virobi cukerki i shokolad Parnas M kovbasni virobi m yasni konservi i napivfabrikati Leningradskij kombinat hliboproduktiv im S M Kirova krupa boroshno hlibobulochni ta konditerski virobi molochni produkti mineralna voda British Amerikan Tobakko SPb Petro tyutyunovi virobi m yasokombinati pidpriyemstva z virobnictva konditerskih virobiv ribnoyi produkciyi ta bagato inshih Kirovskij zavod Pivnichna prohidna Admiraltejskih verfej Finlyandskij vokzal Pam yatnik V I Leninu Turistichnij kater na richci MojciSpozhivchij rinok Oborot rozdribnoyi torgivli u 2011 roci stanoviv 765 4 mlrd rubliv sho na 3 6 bilshe nizh u poperednomu roci U strukturi oborotu harchovi produkti vklyuchayuchi napoyi ta tyutyunovi virobi u 2011 roci sklali 38 neprodovolchi tovari 62 U 2011 roci naselennyu bulo nadano platnih poslug na 295 1 milyarda rubliv Spozhivchij rinok Sankt Peterburga zabezpechuye robotoyu p yatu chastinu zajnyatogo v miskomu gospodarstvi naselennya i stanovit p yatu chastinu valovogo vnutrishnogo regionalnogo produktu Vin maye u svoyemu skladi blizko 15 900 pidpriyemstv rozdribnoyi torgivli zokrema prodovolchi tovari povsyakdennogo popitu naselennyu realizuyut ponad 6 5 tisyach pidpriyemstv torgivli 6800 gromadskogo harchuvannya ponad 8 5 tisyach pobutovogo obslugovuvannya U misti diyut 171 kompleks dribnorozdribnoyi torgivli 22 rinki z nih 16 specializovanih na realizaciyi silgospprodukciyi U Sankt Peterburzi predstavleni torgovi merezhi mizhnarodni METRO Ashan Real Prisma Super Siva federalni X5 Retail Group Lenta Diksi V mart Viktoriya Kvartal Paterson Somij Kontinent Magnit mizhregionalni Norma Norman miscevi Nahodka Piterskoe MaxMix Sezon Netto Smart Lend Riomag Dieta 18 Plovdiv Centralnye bulochnye Gastronom 811 ta inshi Sankt Peterburg ye odnim z mist sho viznachayut rozvitok mediaprostoru krayini dlya drukovanogo rinku Pivnichnoyi stolici harakterni visoki kilkisni ta yakisni pokazniki U Sankt Peterburzi vipuskayetsya ponad 100 gazet razovij tirazh blizko 10 miljoniv ekzemplyariv i 150 ti zhurnaliv ponad 7 miljoniv ekzemplyariv Pribliznij richnij obsyag realizaciyi periodichnoyi drukovanoyi produkciyi v misti 185 miljoniv ekzemplyariv 132 miljoni ekzemplyariv realizaciya v rozdrib i 53 miljoniv ekzemplyariv za peredplatoyu U Sankt Peterburzi roztashovanij golovnij ofis federalnogo televizijnogo P yatogo kanalu Krim togo v misti pracyuyut regionalni telekanali Ye takozh ryad regionalnih telestudij NTV Peterburg STS Peterburg TNT Peterburg Budivelna galuz Sankt Peterburg odin z lideriv Rosiyi u budivnictvi U 2011 roci v misti bulo vikonano budivelnih robit na sumu 335 7 mlrd rubliv vvedeno v ekspluataciyu 2705 7 m zhitla U 2011 roci obsyag investicij v osnovnij kapital sklav 293 6 milyarda rubliv u tomu chisli inozemnih 6 121 milyarda 71 5 obsyagu prijshlo v virobnictvo osnovni investiciyi prijshli z Velikoyi Britaniyi 17 zagalnogo obsyagu Pivdennoyi Koreyi 9 5 Kipru 9 3 Kitayu 8 8 Nimechchini 6 8 Avstriyi 5 1 i Kazahstanu 4 9 Investicijni rejtingi Sankt Peterburga u Moody s Investors Service BBB stabilnij z 2011 roku Standard amp Poor s BBB stabilnij z 2009 roku Fitch Ratings BBB stabilnij z sichnya 2012 roku Najbilshimi krayinami kontragentami v Sankt Peterburzi ye Kitaj Niderlandi Nimechchina Italiya Finlyandiya SShA Najbilshimi investicijnimi proektami mista do 2015 roku ye budivnictvo Zahidnogo shvidkisnogo diametra rozvitok aeroportu Pulkovo budivnictvo budivnictvo kompleksu rekonstrukciya teritorij i Novoyi Gollandiyi budivnictvo kompleksu Nevska ratusha rozvitok budivnictvo i futbolnogo stadionu na Krestovskomu ostrovi budivnictvo Pivdenno Zahidnoyi TEC budivnictvo ob yektiv v promislovih zonah Izhorski zavodi i Metallostroj Turizm Gotel Astoriya Istotnu rol v ekonomici mista graye turistichnij biznes pov yazanij z prijomom gostej z Rosiyi ta zarubizhnih krayin a takozh pov yazana z cim ekonomichna aktivnist u sferi obslugovuvannya U 2005 roci Sankt Peterburg vidvidali blizko 2 18 mln inozemnih turistiv Vsogo z urahuvannyam rosijskih turistiv misto v 2005 roci vidvidalo blizko 4 5 mln osib U misti pracyuye bagato velikih ta malih goteliv u tomu chisli goteli Grand Gotel Emerald Astoriya Pribaltijska Pulkovska Sankt Peterburg Moskva Rosiya Oktyabrska AZIMUT Gotel Sankt Peterburg tosho pansioniv Zdacha kvartir i kimnat priyizhdzhim i turistam ye vazhlivim dzherelom dohodu dlya bagatoh peterburzhciv Administraciya Peterburga pidtrimuye i rozvivaye turistichnij biznes v Sankt Peterburzi Miska vlada zbirayetsya vitratiti na reklamu Peterburga 150 miljoniv rubliv Krim togo blizko 45 miljoniv rubliv Peterburg vitratit na rozmishennya zovnishnoyi reklami v yevropejskih stolicyah i Tokio She 45 miljoniv zaplanovano vidiliti na uchast u mizhnarodnih vistavkah ta organizaciyu prezentacij Komunalne gospodarstvo Vodopostachannyam ta aeraciyeyu mista zajmayetsya pidpriyemstvo GUP Osnovnim dzherelom vodopostachannya Sankt Peterburga i peredmist ye richka Neva Z neyi zabirayetsya ponad 96 vodi yaka prohodit obrobku na 5 najbilshih vodoprovidnih stanciyah Golovna vodoprovidna stanciya Pivnichna vodoprovidna stanciya Pivdenna vodoprovidna stanciya Volkovska vodoprovidna stanciya Vodoprovidni ochisni sporudi mista Kolpino Z 26 chervnya 2009 Sankt Peterburg stav pershim megapolisom v yakomu vsya pitna voda prohodit obrobku ultrafioletom i yakij povnistyu vidmovivsya vid vikoristannya ridkogo hloru dlya znezarazhennya vodi U misti 21 kanalizacijna ochisna sporuda najbilshi z nih Pivnichna stanciya aeraciyi i pracyuyut tri zavodi spalyuvannya osadu stichnih vod Stichna voda v Peterburzi ochishayut z 1979 roku Do kincya 2008 roku Peterburg ochishaye 91 7 stichnih vod Do 2015 roku 98 stichnih vod mista bude prohoditi ochishennya u 2010 roci 93 Zabir vodi z prirodnih vodnih ob yektiv u 2009 roci stanoviv 1267 7 mln m 96 vid poperednogo roku skinuto stichnih vod 1233 3 mln m v tomu chisli bez ochishennya 178 6 mln m doshovih vod 219 6 mln m v tomu chisli bez ochishennya 92 4 mln m Skidannya v 2009 roci zmenshilosya na 80 1 miljoniv m porivnyano z poperednim rokom zavdyaki pereklyuchennya vipuskiv u kolektori z nastupnoyu peredacheyu stokiv na ochisni sporudi U sistemi teplopostachannya Sankt Peterburga pracyuyut 8 TEC 3 vidomchih TEC 377 kotelen 48 kotelen 140 kotelen 28 kotelen 179 vidomchih kotelen Protyazhnist teplovih merezh stanovit ponad 6000 km Na teritoriyi mista roztashovuyutsya 118 visokovoltnih pidstancij sumarnoyu potuzhnistyu ponad 15 tisyach megavat Osnovnim vidom kotelno pichnogo paliva v miskomu gospodarstvi ye prirodnij gaz chastka yakogo stanovit 94 reshtu stanovlyat mazut i vugillya Najbilsh veliki teplo i energogeneruyuchi pidpriyemstva mista nalezhat TGK 1 Pivdenna TEC 22 TransportSankt Peterburg velikij transportnij vuzol pivnichnogo zahodu Rosiyi i drugij v krayini pislya Moskvi V misti shodyatsya ryad vazhlivih zaliznichnih i avtomobilnih magistralej ye veliki morski ta richkovi porti aeroport Pulkovo Dokladnishe Peterburzkij metropoliten U Sankt Peterburzi funkcionuye metropoliten z 1955 roku Vono ye najglibshim u sviti za serednoyu glibinoyu zalyagannya stancij Takozh ce metro ye 12 im za zavantazhenistyu v sviti Avtomobilnij transport Peterburzka kilceva avtomobilna doroga Sankt Peterburg vazhlivij oseredok avtomobilnih perevezen roztashovanij na peretini transportnih shlyahiv sho spoluchayut Skandinaviyu i Yevropu centralni rajoni Rosiyi i krayini Baltiyi Avtomobilni magistrali spoluchayut Sankt Peterburg z Moskvoyu i finskim kordonom avtomagistral M10 Skandinaviya z estonskim kordonom avtomagistral A180 Narva z Murmanskom avtomagistral R21 kolishnya M18 Kola z Pskovom i biloruskim kordonom avtomagistral Pskov kolishnya M20 ta inshimi Serjoznu problemu dlya miskih zhiteliv predstavlyayut avtomobilni zatori Dlya znizhennya zavantazhenosti miskih avtomagistralej tranzitnim transportom realizuyetsya proyekt budivnictva Peterburzkoyi kilcevoyi avtodorogi PKAD Pochato budivnictvo Zahidnogo shvidkisnogo diametra proyektuyetsya novij shlyahoprovid pid Nevoyu planuyutsya j inshi vnutrishni miski shvidkisni dorogi tuneli ta mosti Vodnij transport Morskij vokzal vnochi Derzhavne pidpriyemstva Administraciya morskogo portu Sankt Peterburg zajmayetsya organizaciyeyu sudnoplavstva na teritoriyi ciloyi nizki portiv roztashovanih na teritoriyi Sankt Peterburgu v shidnij chastini Finskoyi zatoki Baltijskogo morya Velikij port Sankt Peterburg vklyuchaye 5 basejniv Shidnij Barochnij Pasazhirskij rejd Lisovogo molu i Vugilnu Gavan Vasileostrivnij vantazhnij port Kronshtadtskij port Lomonosovskij port Port Sankt Peterburg spoluchenij z morem Morskim kanalom protyazhnistyu 27 mil i vidkritij dlya zahodzhennya suden cilij rik Na zahidnomu krayu Vasilivskogo ostrova roztashovanij pasazhirskij Morskij vokzal Istotna dolya perevezen vodnim transportom pripadaye na richkovi perevezennya Nevoyu sho zv yazuye misto z Ladozkim ozerom i ye kincevim vidrizkom Volgo Baltijskogo vodnogo shlyahu Rozvinene male sudnoplavstvo richkami i kanalami Osvita nauka i kulturaDokladnishe Spisok muzeyiv Sankt Peterburga Osvita Monument universantam monument na chest studentstva Peterburzkogo universitetu Sk Belov M V ta in Sankt Peterburzkij derzhavnij universitet Na sichen 2012 roku u sistemi doshkilnoyi osviti bulo 1054 dityachih sadkiv i yasel Praktichno vsi voni za vinyatkom odinichnih privatnih zakladiv perebuvayut na balansi municipalitetu U misti 690 zagalnoosvitnih ustanov z nih 609 shkil u tomu chisli 135 z pogliblenim vivchennyam pevnih predmetiv 72 gimnaziyi 45 liceyiv 21 vechirnya shkola 40 korekcijnih shkil 8 shkil internativ 19 specshkil 58 zakladiv dodatkovoyi osviti ditej 48 ustanov pochatkovoyi ta serednoyi profesijnoyi osviti Sered nih vidznachimo Akademiyu rosijskogo baletu im A Ya Vaganovoyi z vijskovih zakladiv vidomi Nahimovske vijskovo morske uchilishe Morskij kadetskij korpus ta inshi U misti 56 derzhavnih i 45 privatnih vishih navchalnih zakladi sered yakih najvidomishi Sankt Peterburzkij derzhavnij universitet Sankt Peterburzkij derzhavnij arhitekturno budivelnij universitet Sankt Peterburzkij derzhavnij medichnij universitet imeni akademika I P Pavlova Sankt Peterburzkij derzhavnij politehnichnij universitet Sankt Peterburzkij derzhavnij universitet ekonomiki i finansiv Sankt Peterburzkij derzhavnij girnichij institut Sankt Peterburzkij nacionalnij doslidnickij universitet informacijnih tehnologij mehaniki ta optiki ta inshi U misti funkcionuye takozh cilij ryad vijskovih vishih navchalnih zakladiv Vijskovo medichna akademiya imeni S M Kirova Mihajlivska vijskova artilerijska akademiya Sankt Peterburzkij vijskovo morskij institut ta inshi Nauka Sankt Peterburg odin z najbilshih naukovo osvitnih centriv Rosiyi v yakomu roztashovani ponad 10 naukovogo potencialu krayini ce ponad 350 naukovih organizacij u tomu chisli 70 organizacij Akademiyi nauk RF ta inshih derzhavnih akademij v yakih pracyuyut 170 tisyach naukovih spivrobitnikiv u tomu chisli 9 tisyach doktoriv nauk i 26 tisyach kandidativ nauk Za kilkistyu zajnyatih u naukovo osvitnij sferi u skladi zagalnoyi chiselnosti naselennya mista Sankt Peterburg zajmaye druge misce v Rosijskij Federaciyi U misti roztashovani yakij ob yednuye ponad 60 akademichnih institutiv ta inshih naukovo doslidnih ustanov chislenni naukovo doslidni instituti Na pivdennij okolici mista roztashovuyetsya Golovna Pulkovska astronomichna observatoriya Rosijskoyi akademiyi nauk Kultura Sankt Peterburg ye kulturnim centrom svitovogo znachennya chasto jogo nazivayut Kulturnoyu stoliceyu U misti 8464 ob yekti kulturnoyi spadshini pam yatki istoriyi ta kulturi v tomu chisli 4213 ob yektiv kulturnoyi spadshini federalnogo znachennya sho stanovit majzhe 10 vsih pam yatok sho ohoronyayutsya derzhavoyu na teritoriyi Rosijskoyi Federaciyi U Sankt Peterburzi pracyuyut ponad 200 muzeyiv ta yih filij u tomu chisli Ermitazh blizko troh miljoniv tvoriv mistectva i pam yatok svitovoyi kulturi Rosijskij muzej najbilshij muzej rosijskogo mistectva muzej Akademiyi mistectv Rosiyi muzej miskoyi skulpturi muzej istoriyi Sankt Peterburga muzej antropologiyi i etnografiyi imeni Petra Velikogo Kunstkamera palacovo parkovi muzeyi zapovidniki Petergofa Carskogo Sela Pavlovska i inshi vistavkovij kompleks v tomu chisli Mariyinskij teatr Mihajlivskij teatr Baltijskij dim teatr klounadi ta bagato inshih 1100 bibliotek najbilshi sered nih Rosijska nacionalna biblioteka Publichna Biblioteka Rosijskoyi akademiyi nauk bilsh 50 kulturno dozvillyevih zakladiv ponad 50 kinoteatriv U Sankt Peterburzi kilka tvorchih vishiv Sankt Peterburzka konservatoriya imeni Rimskogo Korsakova Sankt Peterburzka akademiya teatralnogo mistectva Sankt Peterburzkij institut zhivopisu skulpturi ta arhitekturi imeni Ryepina U misti diyut blizko 10 kinostudij sered nih najstarishi Lenfilm U 2011 roci v Sankt Peterburzi prohodilo majzhe 1000 vistavok ponad 120 prem yer majzhe 300 festivaliv sered nih mizhnarodnij festival baletu Mariyinskij mizhnarodnij festival mistectv Zirki bilih nochej mizhnarodnij zimovij festival Plosha mistectv mizhnarodnij muzichnij festival Palaci Sankt Peterburga mizhnarodnij festival dzhazu Sving biloyi nochi mizhnarodnij festival mistectv Vid avangardu do nashih dniv mizhnarodnij festival bajkeriv v mizhnarodnij teatralnij festival Baltijskij budinok Z 1981 do pochatku 1990 h rokiv u Leningradi diyav Leningradskij rok klub sho poklav pochatok legalizaciyi rok kolektiviv mista V organizaciyi klubu brali uchast grupi Akvarium a piznishe brali uchast u jogo roboti grupi AukcYon Kino Alisa DDT ta bagato inshih Nini u misti diye klub muzej Viktora Coya mogila spivaka na ye miscem palomnictva jogo shanuvalnikiv Mogila Tarasa Shevchenka na Smolenskomu cvintari 59 58 01 pn sh 30 18 23 sh d 59 966933 pn sh 30 306387 sh d 59 966933 30 306387 U misti ye Tarasa Shevchenka Universitetska nab 17 V odnojmennomu skveri jomu sporudzheno pam yatnik Na znahoditsya mogila pershogo pohovannya Tarasa Shevchenka Arhitektura Dokladnishe Spisok palaciv Sankt Peterburga Dvorcova plosha iz Zimovim palacom U 1990 roci istorichnij centr Sankt Peterburga i palacovo parkovi ansambli peredmist buli vklyucheni v spisku ob yektiv Vsesvitnoyi spadshini YuNESKO Pid ohoronoyu derzhavi v Sankt Peterburzi blizko 8 tisyach pam yatok arhitekturi U 2005 roci prijnyata Peterburzka strategiya zberezhennya kulturnoyi spadshini Velichnij viglyad Sankt Peterburga viznachayut arhitekturni ansambli strogi pryami vulici prostori ploshi sadi i parki richki i chislenni kanali naberezhni mosti vizerunchasti ogorozhi monumentalni i dekorativni skulpturi Arhitekturni ansambli XVIII XX stolittya zokrema Petropavlivska fortecya Oleksandro Nevska lavra Palacova plosha z Zimovim palacom Nevskij prospekt Strilka Vasilyevskogo ostrova z budivleyu Birzhi Senatska plosha z pam yatnikom Petru I i i sformovana u drugij polovini XX stolittya Z pershih dniv svogo isnuvannya misto stalo viklikom tradicijnomu uyavlennyu pro misto z bagatovikovoyu istoriyeyu sho roste i rozvivayetsya povilno Petro I zadumuvav misto za zrazkom Veneciyi i Amsterdama zamist vulic moshenih kamenem Sankt Peterburg povinna bula pokriti merezha kanaliv po yakih zhiteli perebiralisya b na legkih sudah Hocha mriyi Petra ne sudilosya zbutisya cilkom same zarubizhnij dosvid lig v osnovu podalshoyi zabudovi Avtorom pershogo Generalnogo planu mista 1716 roku buv italijskij arhitektor Domeniko Trezini pryami perpendikulyarni vulici shiroki proshpekti stali harakternoyu risoyu novoyi stolici Take planuvannya chitko proslidkovuyetsya na prikladi Vasilivskogo ostrova i trizuba Nevskij prospekt Gorohova vulicya Majzhe vsya zabudova centralnoyi chastini mista z yavilasya piznishe ale geometrichno zadani ploshi ta vulici viznachili viglyad mista do nashih dniv Virishalnu rol u comu vidigrav Petro I adzhe vin osobisto vibrav misce Nevskogo prospektu Admiraltejstva Petropavlivskoyi forteci vviv zhorstku mistobudivnu disciplinu Vsi budivli v Sankt Peterburzi za ukazom Petra mali buduvatisya z kamenyu odnochasno z cim u vsih inshih mistah Rosiyi bulo zaboroneno vikoristovuvati kamin yak osnovnij budivelnij material U ti chasi nabuv poshirennya stil predstavnikami yakogo ye italijci D Trezini Nikolo Miketti francuz Zhan Batist Leblon nimci Andreas Shlyuter rosijskij Mihajlo Zemcov U misti zbereglosya kilka budivel pobudovanih v comu stili Petropavlivska fortecya z Petropavlovskim soborom Litnij palac Kunstkamera Menshikovskij palac U seredini XVIII stolittya stav perevazhati stil predstavlenogo arhitektorami Franchesko Bartolomeo Rastrelli Zimovij palac Velikij Petergofskij palac u Petergofi Velikij Katerininskij palac v Carskomu Seli ta Nikolskij morskij sobor U 1844 roci imperator Mikola I vidav ukaz pro zaboronu buduvati civilni budivli v misti vishe karniza Zimovogo palacu Z drugoyi polovini XVIII stolittya v arhitekturi mista stav perevazhati klasicizm Osnovni arhitektori cogo stilyu Vasil Bazhenov Mihajlivskij zamok Zhan Batist Vallyen Delamot budivlya Akademiyi mistectv Antonio Rinaldi Ivan Starov Tavrijskij palac Dzhakomo Kvarengi v Carskomu Seli Charlz Kameron Pavlovskij palac ta bilsh piznogo z pochatku XIX stolittya jogo riznovidu stilyu rosijskogo ampiru Andrij Voronihin Kazanskij sobor Andriyan Zaharov Zhan Toma de Tomon Strilka Vasilyevskogo ostrova Karl Rossi Aleksandrinskij teatr Vasil Stasov Ogyust Monferran Isaakiyivskij sobor U seredini XIX stolittya v arhitekturi stala perevazhati eklektika Andrij Shtakenshnejder Mariyinskij palac Oleksandr Bryullov Kostyantin Ton budivlya Moskovskogo vokzalu hram Spasa na Krovi Z seredini stolittya pochinayetsya sporudzhennya novih naberezhnih i mostiv jde velike budivnictvo pributkovih budinkiv Same v cej period formuyutsya i Vid na Ermitazh ta Zimovij palac Na pochatku XX stolittya v misti z yavlyayutsya budivli v stili modernu sered nih Vidtak prijshov stil neoklasicizmu Budinok z vezhami na sho zminivsya z 1920 h rokiv konstruktivizmom na Livarnomu prospekti i stalinskim ampirom ansambli stanciyi pershoyi chergi Leningradskogo metropolitenu Z 1923 roku pochinayetsya zhitlove budivnictvo v novih rajonah za principom kompleksnoyi zabudovi zhitlovi masivi Z pochatku 1960 h rokiv pochalosya masove zvedennya hrushovok a z 1970 h rokiv V toj samij chas z yavlyayutsya budivli pobudovani za individualnimi proektami Palac sportu ansambl budivlya aeroportu Pulkovo Ryad novih budivelnih proektiv yaki aktivno pidtrimuyut miskoyu administraciyeyu ta zacikavlenimi firmami napriklad Ohta centr ranishe nosiv nazvu Gazprom siti rekonstrukciyi isnuyuchih arhitekturnih kompleksiv Nova Gollandiya narostayuchij obsyag znosu budivel fonovoyi zabudovi centru v tomu chisli i viyavlenih pam yatok istoriyi ta arhitekturi i poyava v centri novih budivel sho rozrivayut ansambli i spotvoryuyut vid viklikayut zaperechennya u gromadskosti i profesijnih organizacij Vse chastishe zvuchat dumki sho taki diyi mozhut zrujnuvati unikalnu miske seredovishe peterburzkogo centru Ci yavisha viklikayut takozh zaklopotanist Vsesvitnogo fondu ohoroni pam yatok i UNESCO Vid na Lahta centr Peterburg u tvorah mistectvaOhorona zdorov yaKlinichna infekcijna likarnya im S P Botkina Bilshist zakladiv ohoroni zdorov ya Sankt Peterburga vhodyat v sistemu Ministerstva ohoroni zdorov ya Rosijskoyi Federaciyi i dilyatsya na tri grupi ti sho pidporyadkovuyutsya federalni ustanovi MOZ RF i ustanovi Leningradskoyi oblasti v mezhah mista Komitet z ohoroni zdorov ya Uryadu Sankt Peterburga ye vikonavchim organom derzhavnoyi vladi z provedennya miskoyi politiki v sferi ohoroni zdorov ya Krim ustanov yaki vhodyat v sistemu MOZ RF v Sankt Peterburzi roztashovani ustanovi ohoroni zdorov ya inshih vidomstv a takozh nederzhavni ustanovi U Sankt Peterburzi 106 ambulatorno poliklinichnih zakladiv 33 stomatologichnih polikliniki 44 dispanseri riznogo profilyu 83 stacionarnih likuvalnih ustanovi 24 likarni 57 stancij shvidkoyi dopomogi Sered nih Vijskovo medichna akademiya imeni S M Kirova gospital veteraniv vijn miski psihiatrichni likarni ta inshi Z 2005 roku v misti realizuyetsya Nacionalnij prioritetnij proekt Zdorov ya sho peredbachaye modernizaciyu sistemi miskoyi ohoroni zdorov ya SportStadion Krestovskij U Sankt Peterburzi rozvinenij yak amatorskij tak i profesijnij sport U misti 13 stadioniv z tribunami ponad 1500 misc 1649 sportivnih zali 10 palaciv sportu 17 kritih ob yektiv zi shtuchnim lodom 118 basejniv velotrek 18 lizhnih baz 11 vesluvalnih baz i kanaliv Sered nih stadion Petrovskij Lodovij palac plavalnij basejn SKA V 2017 roci na zahodi pobudovano futbolnij stadion mistkistyu 69 tisyach glyadachiv Vazhlivim centrom sportivnoyi kulturi ye U misti bazuyutsya profesijni klubi Futbol Zenit odin iz najsilnishih klubiv prem yer ligi chempionatu Rosiyi Dinamo i Zenit 2 vistupayut u FNL Dinamo 2 Spb vistupaye u drugomu divizioni Hokej SKA odin z najsilnishih klubiv KHL HK Dinamo Spb ta SKA Neva vistupayut v Vishij hokejnij lizi SKA 1946 SKA Sribni Levi i MHK Dinamo Sankt Peterburg v chempionati MHL Basketbol Zenit vistupaye v Yedinij lizi VTB isnuvav u 2004 2006 rokah ZhBK Ladoga Volejbol vistupaye u Vishij lizi B Zenit vistupaye v superlizi vistupaye v Superlizi Mini futbol vistupaye v zhinochij mini futbolnij klub Gandbol odin iz najsilnishih klubiv superligi Hokej na travi zhinochij hokejnij klub Na Litnih Olimpijskih igrah 1980 roku v Leningradi na stadioni imeni Kirova projshlo dekilka matchiv futbolu Vidatni osobi pov yazani z Sankt PeterburgomDokladnishe Personaliyi pov yazani z Sankt Peterburgom Petropavlivska fortecya vzimkuPetropavlivska fortecya dvir Budinok komendanta forteci Pochesni gromadyani Vishim pochesnim zvannyam Sankt Peterburga ye zvannya Pochesnij gromadyanin Sankt Peterburga yake prisvoyuyetsya gromadyanam Rosijskoyi Federaciyi ta inshih derzhav a takozh osobam bez gromadyanstva yaki zrobili vidatnij vnesok u rozvitok mista pidvishennya jogo roli i avtoritetu v Rosiyi i na mizhnarodnij areni zmicnennya demokratiyi ta zahistu prav lyudini nauku mistectvo duhovnij ta moralnij rozvitok suspilstva Narodilis u misti Altfater Dmitro Vasilovich 1874 1931 nachalnik artileriyi korpusu Diyevoyi armiyi Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki Benua Oleksandr Mikolajovich 1870 1960 rosijskij ta francuzkij hudozhnik istorik mistectva hudozhnij kritik Zhan Bero 1849 1935 francuzkij salonnij zhivopisec Bilyayiv Mitrofan Petrovich 1836 1904 muzichnij vidavec i mecenat Bitov Andrij Georgijovich 1937 2018 rosijskij pismennik Blok Oleksandr Oleksandrovich 1880 1921 rosijskij poet dramaturg perekladach Boyarskij Mihajlo Sergijovich nar 1949 radyanskij ta rosijskij aktor teatru i kino Bryullov Karl Pavlovich 1799 1852 hudozhnik Brodskij Josip Oleksandrovich 1940 1996 poet nobelivskij laureat z literaturi Vavilov Volodimir Fedorovich 1925 1973 muzikant gitarist lyutnist kompozitor Vishnevskij Vsevolod Vitalijovich 1900 1951 radyanskij dramaturg pismennik i zhurnalist Galkin Volodimir Isidorovich 1880 1931 general horunzhij Armiyi UNR Garald Riipalu 1912 1961 estonskij vijskovij diyach komandir 45 go polku 20 yi grenaderskoyi diviziyi SS 1 yi Estonskoyi Dityatin Ivan Ivanovich 1847 1892 ukrayinskij vchenij pravoznavec Dovgopilskij Anatol 1907 1943 kerivnik Letyuchoyi estradi misteckogo royu Karpatskoyi Sichi kerivnik ukrayinskogo teatru v Rivnomu Karisheva Kseniya Oleksandrivna 1883 1962 ukrayinskij radyanskij likar dermatovenerolog Mihajliv Volodimir Yakovich pidpolkovnik Diyevoyi armiyi UNR Mihajliv Oleksandr Pavlovich 1868 general poruchnik Armiyi UNR Mnushkin Oleksandr Oleksandrovich 1908 1993 francuzkij kinoprodyuser rosijskogo pohodzhennya Porohovshikov Oleksandr Sergijovich 1865 pislya 1938 general horunzhij Armiyi UNR Loskij Kostyantin Volodimirovich 1874 1933 chlen Ukrayinskoyi Centralnoyi RadiProzhivali Petro I 1672 1725 rosijskij car z 1721 r imperator zasnovnik mista Ajvazovskij Ivan Kostyantinovich 1817 1900 hudozhnik marinist Venecianov Oleksij Gavrilovich 1780 1847 hudozhnik Shevchenko Taras Grigorovich 1814 1861 ukrayinskij poet pismennik hudozhnik grafik gromadskij diyach Gogol Mikola Vasilovich 1809 1852 rosijskij ta ukrayinskij prozayik dramaturg poet istorik folklorist Lermontov Mihajlo Yurijovich 1814 1841 poet Ryepin Illya Yuhimovich 1844 1930 hudozhnik Chajkovskij Petro Illich 1840 1893 kompozitor Vrubel Mihajlo Oleksandrovich 1856 1910 hudozhnik Mendelyeyev Dmitro Ivanovich 1834 1907 naukovec himik Pavlov Ivan Petrovich 1849 1936 naukovec fiziolog Yeliseyev Sergij Grigorovich yaponist mistectvoznavec Landau Lev Davidovich 1908 1968 naukovec fizik nobelivskij laureat z fiziki Behteryev Volodimir Mihajlovich 1857 1827 naukovec nevropatolog psihiatr i psiholog Vavilov Mikola Ivanovich 1887 1943 naukovec genetik zasnovnik banku dikih roslin svitu Shalyapin Fedir Ivanovich 1873 1938 opernij spivak polkovnik Armiyi UNR pidpolkovnik Armiyi UNR starshina Diyevoyi armiyi UNR Anna Ahmatova 1889 1966 poet Kedrinskij Oleksandr Oleksandrovich 1917 2003 arhitektor i restavrator Z Peterburgom pov yazani zhittya ta diyalnist ukrayinskih getmaniv Pavla Polubotka Petra Doroshenka Kirila Rozumovskogo Danila Apostola pismennikiv Grigoriya Skorovodi Ivana Kotlyarevskogo Tarasa Shevchenka S Gulaka Artemovskogo Pavla Grebinki Mikoli Kostomarova kompozitoriv P Nishinskogo M Verbickogo A Chuzhbinskogo V Borovikovskogo hudozhnika Ivana Soshenka ta inshih GalereyaDiv takozhPersonaliyi pov yazani z Sankt Peterburgom Najbilshi mista Yevropi 2046 Leningrad asteroyid nazvanij na chest mista odna z kolishnih nazv PrimitkiPeterburg v cifrah Oficialnyj portal administracii SPb Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Historic Centre of Saint Petersburg and Related Groups of Monuments angl YuNESKO Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Spravochnaya informaciya Pasport Sankt Peterburga PDF Komitet po vneshnim svyazyam Sankt Peterburga Arhiv originalu PDF za 19 listopada 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Naselenie Sankt Peterburga na 2019 sostavlyaet 5 383 890 chelovek naselenie Sankt Peterburga po rajonam 2015 www statdata ru Sajt o stranah gorodah statistike naseleniya i pr www statdata ru Procitovano 25 sichnya 2020 Major Agglomerations of the World Population Statistics and Maps www citypopulation de Procitovano 25 sichnya 2020 Stolpyanskij P N Vverh po Neve ot Sankt Piter Burha do Shlyushina Peterburg 1922 Sankt Peterburg enciklopediya 2006 s 632 Leningrad Istoriko geograficheskij atlas M Glavnoe upravlenie geodezii i kartografii pri Sovete ministrov SSSR 1981 S 59 Darinskij A V Geografiya Leningrada L Lenizdat 1982 S 21 29 Klimat pogoda v Sankt Peterburge petrohol ru Arhiv originalu za 21 serpnya 2011 Procitovano 17 veresnya 2010 Sankt Peterburg Enciklopediya M Rossijskaya politicheskaya enciklopediya 2006 S 371 372 Pogoda v Sankt Peterburge v avguste 2010 pogoda ru net Arhiv originalu za 21 serpnya 2011 Procitovano 17 veresnya 2010 Kniga rekordov Peterburga Vsyo samoe samoe v istorii i zhizni goroda Redaktor sostavitel Dmirij Sherih SPb Ivanov i Leshinskij 1995 S 8 9 Pod redakciej D A Golubeva N D Sorokina Doklad ob ekologicheskoj situacii v Sankt Peterburge Oficialnyj portal administracii SPb OOO Sezam print 2011 Denis Aksyonov 12 dekabrya 2007 mr7 ru Arhiv originalu za 25 serpnya 2010 Procitovano 19 veresnya 2010 Klimat pogoda v Sankt Peterburge Vse o reke Neve mosty pritoki navodneniya Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 26 zhovtnya 2011 Sankt Peterburg Enciklopediya M Rossijskaya politicheskaya enciklopediya 2006 S 296 297 Sankt Peterburg Enciklopediya M Rossijskaya politicheskaya enciklopediya 2006 S 643 Darinskij A V Geografiya Leningrada L Lenizdat 1982 S 46 47 Sankt Peterburgskaya guberniya Ingermanlandiya Enciklopedicheskij slovar Brokgauza i Efrona t XIII 1894 s 53 54 Ukaz Prezidiuma VS RSFSR ot 06 09 91 1643 I O vozvrashenii gorodu Leningradu ego istoricheskogo nazvaniya Sankt Peterburg Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Zakon RF ot 21 aprelya 1992 g N 2708 I Ob izmeneniyah i dopolneniyah Konstitucii Osnovnogo Zakona Rossijskoj Sovetskoj Federativnoj Socialisticheskoj Respubliki Sajt konstitucii Rossijskoj Federacii Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Peterburgskij mezhdunarodnyj ekonomicheskij forum Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 http www g8 utoronto ca summit 2006stpetersburg index html Sankt Peterburga O territorialnom ustrojstve Sankt Peterburga s izmeneniyami na 13 iyulya 2011 goda O territorialnom ustrojstve Sankt Peterburga gov spb ru Procitovano 12 serpnya 2011 Ustav Sankt Peterburga s izmeneniyami na 13 iyulya 2011 goda Oficialnyj portal administracii SPb Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 O byudzhete Sankt Peterburga na 2012 god i na planovyj period 2013 i 2014 godov Administraciya Sankt Peterburga Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Deputaty Peterburga utverdili vo II chtenii popravki v gorbyudzhet na 2012 god Informacionnoe agentstvo RIA Novosti Severo Zapad Arhiv originalu za 19 travnya 2012 Procitovano 18 travnya 2012 Zakony o byudzhete Sankt Peterburga Komitet finansov Sankt Peterburga Rossiya Arhiv originalu za 14 zhovtnya 2012 Procitovano 18 veresnya 2012 Arhiv originalu za 31 sichnya 2019 Procitovano 1 kvitnya 2015 Konsulskie uchrezhdeniya akkreditovannye v Sankt Peterburge na 04 04 2011 Komitet po vneshnim svyazyam Sankt Peterburga Arhiv originalu za 24 01 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Reshenie Leningradskogo gorodskogo soveta narodnyh deputatov ot 06 09 1991 270 O vvedenii oficialnyh simvolov Sankt Peterburga i vozvrashenii istoricheskih nazvanij Arhiv originalu za 24 01 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Zakon Sankt Peterburga ot 13 05 2003 165 23 O detalnom opisanii oficialnyh simvolov Sankt Peterburga i poryadke ih ispolzovaniya Oficialnyj portal administracii SPb Arhiv originalu za 24 01 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Zakon Sankt Peterburga ot 12 10 2005 N 555 78 O prazdnikah i pamyatnyh datah v Sankt Peterburge v redakcii 2010 goda Arhiv originalu za 24 01 2012 Procitovano 4 veresnya 2012 Den restavratora rosijskoyu 2 lipnya 2006 Arhiv originalu za 14 zhovtnya 2012 Procitovano 2 zhovtnya 2012 Arhiv originalu za 27 grudnya 2007 Procitovano 24 serpnya 2010 Arhiv originalu za 21 listopada 2007 Procitovano 24 serpnya 2010 Arhiv originalu za 27 travnya 2008 Procitovano 19 lipnya 2010 Vserossijskaya perepis naseleniya 9 10 2002 Subekty RF xls Arhiv originalu za 21 08 2011 Procitovano 11 bereznya 2010 Ili sobstvenno gorod Sankt Peterburg 4 159 635 chelovek Ili sobstvenno gorod Sankt Peterburg 4 239 751 Arhiv originalu za 17 grudnya 2008 Procitovano 19 lipnya 2010 Arhiv originalu za 9 chervnya 2011 Procitovano 19 lipnya 2010 Arhiv originalu za 15 03 2012 Procitovano 14 12 2011 Naselenie obzornaya statya Enciklopediya Sankt Peterburga Informacionnye materialy ob okonchatelnyh itogah Vserossijskoj perepisi naseleniya 2010 goda Federalna sluzhba derzhavnoyi statistiki RF ros Okonchatelnye itogi Vserossijskoj perepisi naseleniya 2010 goda Nacionalnyj sostav naseleniya po subektam Rossijskoj Federacii Federalnaya sluzhba gosudarstvennoj statistiki Arhiv originalu za 3 serpnya 2012 Procitovano 23 lipnya 2012 Tom 4 Nacionalnyj sostav i vladenie yazykami grazhdanstvo Sajt Vserossijskaya perepis naseleniya 2002 goda Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Itogi socialno ekonomicheskogo razvitiya sankt peterburga za 2011 god PDF Arhiv originalu PDF za 19 listopada 2012 Procitovano 14 listopada 2012 Velichina prozhitochnogo minimuma za IV kvartal 2011 goda Oficialnyj portal Administracii Sankt Peterburga Arhiv originalu za 27 kvitnya 2012 Procitovano 17 kvitnya 2012 Rejting samyh kriminalnyh gorodov Rossii Mail Ru Arhiv originalu za 17 chervnya 2012 Procitovano 5 chervnya 2012 Dinamika urovnya ekonomicheskogo i socialnogo razvitiya Sankt Peterburgav yanvare 2012goda PDF Arhiv PDF originalu za 17 chervnya 2012 Procitovano 5 chervnya 2012 Pravoporyadok i obshestvennaya bezopasnost v rajonah Sankt Peterburga Analiticheskaya spravka po itogam 9 ti mesyacev 2011 goda PDF Arhiv PDF originalu za 17 chervnya 2012 Procitovano 5 chervnya 2012 Uchrezhdeniya podvedomstvennye UFSIN Rossii po g Sankt Peterburgu i Leningradskoj oblasti Federalnaya sluzhba ispolneniya nakazanij Rossii Arhiv originalu za 19 listopada 2012 Procitovano 14 listopada 2012 Peterburg v cifrah Religiya Oficialnyj portal Administracii Sankt Peterburga Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Banki Vse goroda vse banki regiona Sankt Peterburg Banki ru Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Perechen krupnejshih promyshlennyh predpriyatij Sankt Peterburga Komitet po vneshnim svyazyam Sankt Peterburga Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Potrebitelskij rynok Sankt Peterburga prodolzhil svoj rost IMA PRESS Informacionnoe agentstvo Arhiv originalu za 10 lyutogo 2012 Procitovano 9 lyutogo 2012 Issledovanie Seti magazinov Sankt Peterburga Potrebitelskij rynok i torgovlya FMCG RemChel ru Arhiv originalu za 10 lyutogo 2012 Procitovano 9 lyutogo 2012 Pechatnye SMI Sankt Peterburga Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 15 zhovtnya 2011 Pavel Goroshkov Skolko zhiteli Peterburga pereplatili za telekanal Smolnogo Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 15 zhovtnya 2011 Marketing podkachal Vedomosti 55 1829 29 marta 2007 intervyu vice prezidenta Eho Moskvy v Peterburge 1 avgusta 2007 goda GUP Vodokanal Sankt Peterburga Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 V blizhajshie dva goda Peterburg budet ochishat pochti 100 stochnyh vod RIA Novosti Arhiv originalu za 21 serpnya 2011 Procitovano 28 listopada 2012 Sostoyanie Nevy Grinpis Arhiv originalu za 14 zhovtnya 2012 Procitovano 23 serpnya 2012 Komitet po energetike i inzhenernomu obespecheniyu Kolichestvennye pokazateli Oficialnyj portal Administracii Sankt Peterburga Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Perelik marshrutiv gromadskogo transportu Sankt Peterburgu 2022 02 12 u Wayback Machine ros Shou biznes Kinostudii kinokompanii Telinfo SPb Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 4 dovidka Programma kulturnyh meropriyatij na 2011 god Administraciya Sankt Peterburga 21 10 2011 Arhiv originalu za 24 01 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Istoriya Sovetskoj rok muzyki Leningradskij rok klub Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 3 dovidka 30 let Leningradskomu rok klubu istoriya zakonchilas Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 COJ Viktor Robertovich 1962 1990 Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 26 zhovtnya 2011 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 3 dovidka http ukrainianplaces com taxonomy term 2037 Byl gorod zolotoj V muzejnom centre Sankt Peterburga mogut poyavitsya serye neboskryoby 16 marta 2005 goda Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Rezultaty poiska pamyatnikov arhitektury dlya SPb Pamyatniki istorii i kultury obekty kulturnogo naslediya narodov Rossijskoj Federacii Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 Postanovlenie ot 1 noyabrya 2005 goda N 1681 O Peterburgskoj strategii sohraneniya kulturnogo naslediya Oficialnyj portal administracii SPb Arhiv originalu za 24 sichnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 A Gutnov V Glazychev Mir arhitektury Moskva Molodaya gvardiya 1990 351 s 200 000 ekz ISBN 5 235 00487 6 Aleshina L S Leningrad i okrestnosti Spravochnik putevoditel M Iskusstvo 1986 S V XVI Zimnij dvorec Progulki po Sankt Peterburgu Procitovano 14 listopada 2011 Medicinskij Peterburg medline ru Arhiv originalu za 14 zhovtnya 2012 Procitovano 25 veresnya 2012 Pochetnye grazhdane Sankt Peterburga Oficijnij sajt Administraciyi Sankt Peterburga ros Tinchenko Ya Oficerskij korpus Armiyi Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki 1917 1921 Naukove vidannya K Tempora 2007 281 s ISBN 966 8201 26 4 Literatura ros Leningrad Enciklopedicheskij spravochnik Moskva Leningrad Bolshaya sovetskaya enciklopediya 1957 808 s ros Leningrad Istoriko geograficheskij atlas M Glavnoe upravlenie geodezii i kartografii pri Sovete ministrov SSSR 1981 ros Sankt Peterburg Enciklopediya M Rossijskaya politicheskaya enciklopediya 2006 ros Toponimicheskaya enciklopediya Sankt Peterburga SPb Informacionno izdatelskoe agentstvo LIK 2002 ros Muzykalnyj Peterburg Enciklopedicheskij slovar Rossijskij in t istorii iskusstv A L Porfireva otv red Zh V Knyazeva sost SPb Kompozitor 1996 ros Kryukovskih A P Sankt Peterburg Pamyatniki iskusstva hudozh ist ocherk SPb Paritet 2004 461s ros Anisimov E V Balashov E M Vakser A Z Ganelin R Sh Dzeniskevich A R Sankt Peterburg 300 let istorii RAN Sankt Peterburgskij in t istorii V M Kovalchuk otv red SPb Nauka 2003 759s ros Stolpyanskij P N Peterburg Kak voznik osnovalsya i ros Sankt Piterburh Nezavisimaya gumanitarnaya akademiya SPb NeGa 1995 382s ros Sankt Peterburg v zerkale sociologii Vladimir Vyacheslavovich Kozlovskij gl red red kol SPb Sociologicheskoe obshestvo im M M Kovalevskogo 2003 482s Ukrayinskij Nekropol Sankt Peterburga T M Lebedinska P M Tarasenko K Stilos 2007 136 s Ukrayinci ta Peterburg zhurnal red V Kosenko Shelest Volodimir Ideologichna borotba mizh Moskvoyu ta Peterburgom Leningradom i yiyi vidobrazhennya u literaturi pered N Polonska Vasilenko Myunhen 1974 66 s Kantor V K Sankt Peterburg Rossijskaya imperiya protiv rossijskogo haosa k probleme imperskogo soznaniya v Rossii M ROSSPEN 2008 543s ros Moskva Peterburg Pro et contra Dialog kultur v istorii nacionalnogo samosoznaniya Antologiya Severo Zapadnoe otdelenie Rossijskoj akademii obrazovaniya Russkij Hristianskij gumanitarnyj in t D K Burlaka otv red K G Isupov sost vstup st komment bibliogr SPb Izd vo Russkogo Hristianskogo gumanitarnogo in ta 2000 712s ros Petrov A N i dr Pamyatniki arhitektury Leningrada L Izdatelstvo literatury po stroitelstvu 1969 473 s ros Russkoe gradostroitelnoe iskusstvo Peterburg i drugie novye rossijskie goroda XVIII pervoj poloviny XIX vekov Pod obsh red N F Gulyanickogo M 1995 404 s PosilannyaSankt Peterburg u sestrinskih VikiproyektahCitati u Vikicitatah Novini u Vikinovinah Sankt Peterburg u Vikimandrah Fajli u Vikishovishi Peterburg Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1963 T 6 kn XI Literi Pere Po S 1349 1350 1000 ekz Oficijnij portal Administraciyi Sankt Peterburga Velika kolekciya kart mista Tayemnic nemaye Velikij obman Petra Velikogo Oleksandr Grinin 2012 ros