Апо́стол Петро́ (грец. Πέτρος, קפאס – «Кі́фа», «Ке́па», лат. Petrus; ? — 64/67) — у християнстві один із дванадцяти апостолів Ісуса Христа, старший серед Його учнів. Перший єпископ Риму (Папа Римський, 33—67) і Антіохії (патріарх Антіохійський). У миру — Симон, або Шимон (арам. ܟܹ݁ܐܦ݂ܵܐ, Shemayon; івр. שמעון בר יונה, Shim'on). Згадується у Новому Заповіті. Народився у Віфсаїді, Сирія, Римська імперія. Син єврейського рибалки Йони. До зустрічі з Ісусом займався рибальством разом із братом Андрієм. Отримав ім'я «Петро» (камінь) від Христа, який пообіцяв збудувати на ньому як на твердому камені свою Церкву й дарував ключі Царства Небесного. Супроводжував Ісуса Христа на проповідях як один із найближчих учнів; був присутній на Преображенні, Тайній вечері, Розп'ятті і Воскресінні. Разом із іншими учнями прийняв Святого Духа під час П'ятидесятниці. Страчений в Римі за правління імператора Нерона. Помер мученицькою смертю на хресті вниз головою. Вшановується усіма християнськими церквами. День пам'яті — 29 червня. У живописі зображується із ключами Небесного царства, папськими регаліями, мучеником на перевернутому хресті тощо. Основне місце вшанування — Собор Святого Петра в Римі.
Апостол Петро | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
33 — 67 | ||
Попередник: | Посаду засновано | |
Наступник: | Лін І | |
Дата народження: | 1 до н. е.[1] | |
Місце народження: | Віфсаїда, Галілея, Римська імперія | |
Дата смерті: | не раніше 13 жовтня 64 і не пізніше 68 | |
Місце смерті: | Рим[d], Італія (Стародавній Рим), Римська імперія[2] | |
Поховання: | d | |
Релігія: | d | |
Шлюб: | d | |
|
Біографія
Походження і покликання
Симон (пізніше Петро) був старшим братом Андрія Первозваного, який і привів його до Ісуса. Був сином Йони з Віфсаїди (Ів. 1:44), одружений, мав дітей, займався рибальством, проживав у Капернаумі. Згідно з Євангелієм від Івана, Андрій з іншим учнем Івана Хрестителя провадив Ісуса до Симона, коли вони були над Йорданом (Ів. 1:35-41). Тоді ж Симон був названий символічним ім'ям Петро (з грец. πετρος), що означає — камінь, скеля (арамійською його звали Кифа, тобто скеля) (Ів. 1:42). Згодом Ісус знову звернувся до апостола Петра зі словами:
«Блаженний ти, Симоне, сину Йонин, бо не тіло і кров тобі оце явили, але мій небесний Отець. І кажу тобі, що ти скеля; на скелі оцій побудую я Церкву Свою, — і сили пекельні не переможуть її» (Мт. 16:17-18).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZrTDB0aFptRnlibUYxYlY5Q1YxOHlNeTVxY0djdk1qQXdjSGd0UzJGbVlYSnVZWFZ0WDBKWFh6SXpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
У синоптичних Євангеліях складається враження, що зустріч Ісуса з Петром відбулася над Генезаретським озером. Ісус, ідучи берегом озера, "побачив двох братів: Симона, що звався Петром, і Андрія, що закидали у море сіті, бо були рибалки. І до них мовив: «Ідіть за мною, я вас зроблю рибалками людей. І ті негайно кинули сіті і пішли за Ним» (Мт. 4:18-20). Майже ідентичне оповідання є й у Євангелії від Марка. Натомість Лука вводить нові елементи більшої довіри словам Ісуса навіть всупереч логіці (Лк. 5:1-11). Симон був одружений, проте ім'я його дружини невідоме. Він мешкав разом з нею, її матір'ю та своїм братом Андрієм у власному будинку у Капернаумі (Мт. 8:14, Лк. 4:38, Мр. 1:21). На місці його будинку на рештках церкви 3 століття споруджено церкву. За Мр. 1:31 Ісус Христос оздоровив також і тещу Петра. Як видно, в усіх Євангеліях, апостол Петро завжди є провідною фігурою. Він належить до трьох апостолів, які були найближче до Ісуса Христа. За Мр. 9:2-13, апостол Петро був також серед тих трьох, яким Бог відкрив свою божественність та майбутнє воскресіння свого Сина перед його смертю. В ієрархії Церкви він безсумнівно займає перше місце серед апостолів. Євангеліст Марко так описує покликання:
Майже ідентичні списки подано у Матвія (Мт. 10:2-4), Луки (Лк. 6:13-16), і в Діяннях Апостолів (Дії 1:13-16). У цих списках послідовність деяких імен змінюється, але Петро завжди є першим.
Визнання Ісуса Христа
Свідченням того, що Ісус уподобив собі Петра, було те, що Христос відвідав його дім і зцілив близьких, удостоїв апостола бути свідком Святої Божественної слави на горі Фавор і страждань та страстей у Гетсиманському саду. Якщо навіть Ісус одразу пообіцяв ім'я Кифа-Скеля, то урочисто надав його щойно у , де на запитання Вчителя: «Хто я?», він відповідає за всіх Дванадцятьох: «Ти — Христос, Бога живого Син». У відповідь Петро почув із уст Ісуса: "Щасливий ти, Симоне, сину Йонин, бо не тіло і кров це тобі відкрили, а Отець мій небесний. Тож і я тобі заявляю, що ти — Петро (скеля), і що я на цій скелі збудую мою Церкву й що пекельні ворота її не подолають. " (Мт. 16:17-18). Грецький вислів «пекельні ворота» означає приблизно те саме, що і сила смерті.
Один з найближчих учнів
Ісус явно вирізняє його як одного з трьох наближених учнів, беручи з собою Петра, Якова та Івана на високу гору, яку часто ототожнюють з горою Фавор, де відбулося Преображення, і в Гетсиманію, і ще раніше до будинку Яіра, де воскресить щойно померлу доньку господаря. Петро також найвідважніше ставить запитання Вчителеві, навіть на горі Фавор, де проявив власну ініціативу і каже: «Учителю, добре бути нам тут! Поставмо ж собі три шатрі: для Тебе одне, і одне для Мойсея, і одне для Іллі…» (Мр. 9:5-6). Він також запитує від імені учнів про винагороду, яку вони б мали отримати: «От усе ми покинули, та й пішли за Тобою слідом; що ж нам буде за це?» (Мт. 19:27). Іншим разом цікавиться, чи вистачить, якщо сім разів пробачить своєму братові (Мт. 18:21-22).
Петро запальний, сповнений любові до свого Вчителя й водночас ентузіазму до його справи, він незворушно впевнений у собі: «І відізвався до Нього Петро: Хоч спокусяться й усі, та не я!» (Мр. 14:29). А в Євангелії від Івана немов би сам провокує Ісуса на слова про своє майбутнє зречення, вимагає від Учителя сказати, куди він відходить. У відповідь чує: «Куди Я йду, туди ти тепер іти за Мною не можеш, але потім ти підеш за Мною.» (Ів. 13:36). На ці слова Петро реагує з сумом та певним обуренням, ще не розуміючи однак справжнього змісту його нового імені. Він з впевненістю говорить Ісусу: «Чому, Господи, іти за Тобою тепер я не можу? За Тебе я душу свою покладу!», на що Учитель із сумом відповідає: «За Мене покладеш ти душу свою? Поправді, поправді кажу Я тобі: Півень не заспіває, як ти тричі зречешся Мене…» (Ів. 13:37-38).
Зречення
Провіщення відречення, як і опис його здійснення, міститься в усіх чотирьох Євангеліях. Розповіді Євангелістів не завжди однакові, у цьому епізоді, однак, вони вражають своєю дивовижною схожістю. Мабуть, сам Петро вимагав зафіксувати той факт, до того ж вимагав таким чином, щоб це глибоко запало всім у серця. До тієї миті він постійно думав лише «про людське». Тому, коли прийшли заарештовувати Ісуса, витяг меча, хоча знав, що не має жодного шансу перемогти натовп і охоронців. Про це згадують усі євангелісти, проте лише Іван називає його ім'я. Петро не брехав, коли казав Ісусові, що готовий іти за Ним на смерть, але на смерть у боротьбі. Він пішов за своїм захопленим Учителем, бо явно не захотів залишати Його самого. Прагнув побачити, що з ним станеться. Коли до нього звернулася служниця, яка начебто впізнала у ньому одного з учнів галилеянина, мимоволі відповів, що не знає, про що вона говорить. А коли запитали вдруге, він клянеться, що не знає цього Чоловіка. А коли сказали, що його видає його галилейський акцент — знову присягає, що цього Чоловіка не знає. «І враз заспівав півень». І тоді Петро зрозумів, що то не його власна сила, ні навіть геройство, ентузіазм чи запал зробили його Скелею. Можливо, від крайнього відчаю його врятували слова Ісуса, сказані перед цими подіями: «Симоне, Симоне, ось сатана жадав вас, щоб вас пересіяти, мов ту пшеницю. Я ж молився за тебе, щоб не зменшилась віра твоя; ти ж колись, як навернешся, зміцни браттю свою!»(Лк. 22:31-32).
Свідок Воскресіння. Першість Петра
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZtTDFCeWFXMWhkSE5yWVhCbGJHeGxYMEpYWHpZdWFuQm5Mekl3TUhCNExWQnlhVzFoZEhOcllYQmxiR3hsWDBKWFh6WXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekprTDBkbGMzVndhV1YwY205amFHbGhkbVV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVkbGMzVndhV1YwY205amFHbGhkbVV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Незважаючи на свою любов до Ісуса Христа, Апостол Петро через свою людську неміч тричі відрікся від Божественного Учителя; згодом розкаявся, одержав прощення — і саме йому, першому серед апостолів, після свого воскресіння явився Господь — «…розповідали, що Господь дійсно воскрес, і з'явився був Симонові.» (Лк. 24:34). Це також підтверджує і апостол Павло у Першому посланні до Коринтян: «…і що з'явився Він Кифі, потім Дванадцятьом.»(1 Кор. 15:5). Далі в Євангеліях подається перелік наступних об'явлень Воскреслого, однак у них перший є Кифа-Петро. Проте ніхто і нічого не розповідає про ці зустрічі. Лише з глави Євангелія від Івана відомо, що воскреслий Ісус над Галилейським морем (на цьому місці стоїть Церква першості апостола Петра) підтверджує все сказане у Филиповій Кесарії й пояснює, чим загрожує Петрове зречення. Він ставить Петрові три майже однакові питання, щоби той тричі довів свою любов, від якої раніше тричі відрікся :
Тричі Петро зрікався Ісуса і тричі тепер визнавав свою слабкість: що любить Ісуса не жертовною любов'ю агапе, а лише недосконалою любов'ю філіа. Петро каявся. І отримав не тільки прощення, але і силу любити жертовною любов'ю агапе. Тоді, напевно, Петро остаточно зрозумів, що любов — це «зв'язок досконалості» і що лише Господь може дарувати, перетворивши його слабкість на непереможну Скелю. А ці слова, разом із словами апостолу Петрові про "ключі від Царства Небесного " (Мт. 16:18-19), про те, що «… від цього часу ти будеш ловити людей!» (Лк. 5:10) та його настанови «….ти ж колись, як навернешся, зміцни братію свою!», (Лк. 22:31-32) є визначенням першості апостола Петра і визнанням його наступником Ісуса Христа на Землі.
Місіонер
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMyTDBkeVpXTnZKVEpEWDBWc1h5MWZVM1J6WDFCbGRHVnlYMkZ1WkY5UVlYVnNMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFIY21WamJ5VXlRMTlGYkY4dFgxTjBjMTlRWlhSbGNsOWhibVJmVUdGMWJDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Після вознесіння Господа апостол Петро проповідував слово Боже в різних країнах і при цьому здійснював великі чудеса: воскрешав мертвих, зцілював хворих і немічних, очолив колегію дванадцяти апостолів. Майже всі відомості про Петра, що належать до періоду після Вознесіння, подані у Діях апостолів. За Дії 1:4-13 ховається апостол разом з іншими до зіслання Святого Духа у Єрусалимі. Після сходження Святого Духа на апостолів Петро вперше відкрито проповідував у місті (Дії 2). Петро попав у конфлікт з владою Юдеї. Заарештований в 42 році у за наказом Ірода Агріппи I, царя Юдеї, ув'язнений в Єрусалимі, звідки через кілька днів врятувався, як про те оповідають Дії Апостолів. Після вбивства Степана та початку переслідування перших християн, апостоли проводять свої перші місіонерські кроки поза Єрусалимом. Петро разом з апостолом Іваном проповідують у Самарії (Дії 8:14-25). Як юдей, апостол Петро дотримувався всіх приписів щодо їжі. Проте у видінні почув він голос: «Що від Бога очищене, не вважай за огидне того!». Після видіння, отримавши запрошення від римського сотника Корнелія, апостол починає свою місію серед неюдеїв. Петро проводить хрещення поган (Дії 10:47). Це признають пізніше і його критики. Місіонерський шлях апостола був непростий. Апостол Павло відвідує Єрусалим у 36 та зустрічається спочатку з апостолом Петром, а у 49 з апостолами Яковом, Петром та Іваном (Гал. 2:9). У цих зустрічах визначаються також форма проведення та ставлення до місій серед поган. У Апостольському соборі в Єрусалимі 49 року було узгоджено з іншими апостолами, як слід чинити щодо поган, які бажають вступити в християнські громади. Апостол Павло розповідає про конфлікт з Петром при їхній зустрічі у Антіохії (Гал. 2:11-13), який спочатку споживав з поганами, а потім хотів накласти приписи Тори на неюдеїв. Отож у відмові від певних юдейських практик і приписів розпочався непростий період проповідування християнства серед інших народів.
Під час переслідування християн за імператора Нерона апостол Петро був розіп'ятий на переверненому хресті вниз головою за його бажанням, оскільки вважав себе негідним померти смертю свого Господа.
Євсевій Кесарійський у 300 році наводить близько 150 свідчень мученицької смерті Петра у Римі часів Нерона. Діонісій Коринфський у 170 році сказав про апостолів Петра і Павла: «Вони навчали разом однаковим чином в Італії та померли одночасно мученицькою смертю». Він і описав передання про спосіб розп'яття апостола Петра.
Зцілення та воскресіння мертвих
По зісланні Святого Духа на апостолів, Петро палко проповідував людям віру в Ісуса Христа, божою благодаттю зцілював немічних і калік. Побував з проповідями в Єрусалимі, Самарії, Лідді, Йоппії, Кесарії, Антіохії, інших містах Малої Азії. Кілька разів його садили до в'язниці, але Ангел Господній у чудесний спосіб звільняв його.
Листи апостола Петра
Новий Заповіт містить два листи апостола. Перше соборне послання апостола Петра з його «вітанням з Вавилону» (1 Петр. 5:13), написане з Риму, бо вже у той час Рим позначався переслідуваними християнами як «Вавилон» — особливо грішне місто світу (напр. у Об. 14:8, Об. 16:9). Остаточне порівняння з Вавилоном прийшло до Риму зі зруйнуванням Єрусалимського Храму у 70 році, як і було зруйнування першого храму Вавилоном у 586 р. до н. е. Автор послання називає себе в першому ж вірші — Петро, апостол Ісуса Христа (1 Петр. 1:1). Послання адресоване малоазійським християнам, віра яких піддавалася серйозним випробуванням у період, коли апостол Павло зі своїми співробітниками, заснувавши ряд християнських церков у Греції та Малій Азії, покинув Ефес. Друге соборне послання апостола Петра адресоване широкому колу перших християнських церков Малої Азії. Згідно з традиційною версією, воно написане апостолом Петром в останні роки життя в ув'язненні в Римі у 66-67 році. У посланні є пряма вказівка на очікування прийдешньої смерті: «Знаючи, що я незабаром повинен покинути оселю свою, як і Господь наш Ісус Христос об'явив був мені. А я пильнуватиму, щоб ви й по моєму відході завжди мали це в пам'яті.» (2 Петр. 1:14).
Євангеліє від Марка
За словами Євсевія Кесарійського, Євангеліє від Марка написане у 43 році. Найбільш імовірне місце створення Євангелія від Марка — Рим. Євангеліст Марко — небіж левіта Варнави (Кол. 4:10); вони обидва супроводили св. Павла в першій його апостольській подорожі з Антіохії у Малу Азію (Дії 12:25). Через декілька років, перебуваючи у другому ув'язненні, апостол Павло просить Тимотея привезти у Рим Марка для служби (2 Тим. 4:9-12), оскільки в той час з ним був лише Лука. Пізніше Марко, нерозлучний супутник верховного апостола Петра, був, так би мовити, його секретарем. Наприкінці свого першого послання апостол Петро передає вітання вірним на сході від Марка, називаючи його своїм сином (1 Петр. 5:13). Цю відомість підтверджує і християнська традиція, називаючи Марка «перекладачем» Петра. Згідно з цією традицією й народилося Євангеліє від Марка — ніщо інше, як коротко списана проповідь саме апостола Петра. Це стверджує також і свідоцтво Папія, єреапольського єпископа у Фригії (100—130 рр.), мовляв, Марко — за свідченням пресвітера (Івана Євангеліста) — бувши тлумачем апостола Петра, все те, що запам'ятав, точно списав, хоч і не в тім порядку, як то, було, Господь говорив і чинив.
Загибель у Римі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpoTDAxcFkyaGxiR0Z1WjJWc2IxOURZWEpoZG1GbloybHZYekF6T0M1cWNHY3ZNakF3Y0hndFRXbGphR1ZzWVc1blpXeHZYME5oY21GMllXZG5hVzlmTURNNExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Урешті-решт, Петро прибув до Рима, де викрив волхва Симона й навернув до християнства двох дружин Нерона. Останній наказав стратити Петра 29 червня 67, розіп'явши на хресті вниз головою (за проханням самого Апостола для підкреслення різниці своїх мук і страждань від тих Божественного Учителя, як цитує Євсевій Кесарійський слова Орігена у своїй Церковній історії). Найранішу згадку про мученицьку смерть апостола наведено у Першому листі папи Климента, написаного у останньому десятилітті першого століття. Євсевій Кесарійський у 300 році подає близько 150 свідчень мученицької смерті Петра у Римі часів Нерона. Діонісій Коринфський у 170 році сказав про апостолів Петра і Павла: «Вони навчали разом однаковим чином в Італії та померли одночасно мученицькою смертю». Він також і описав переказ про спосіб розп'яття апостола Петра.
Могила апостола
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV6TDFKdmJTVXlRMTlXWVhScGEyRnVKVEpEWDFCbGRISjFjMmR5WVdKZmRXNTBaWEpvWVd4aVgyUmxjMTlRWVhCemRHRnNkR0Z5YzE5a1pYTmZVR1YwWlhKelpHOXRjMTlwYmw5a1pXNWZWbUYwYVd0aGJtbHpZMmhsYmw5SGNtOTBkR1Z1TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxU2IyMGxNa05mVm1GMGFXdGhiaVV5UTE5UVpYUnlkWE5uY21GaVgzVnVkR1Z5YUdGc1lsOWtaWE5mVUdGd2MzUmhiSFJoY25OZlpHVnpYMUJsZEdWeWMyUnZiWE5mYVc1ZlpHVnVYMVpoZEdscllXNXBjMk5vWlc1ZlIzSnZkSFJsYmk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Найдавнішим відомим свідченням про місце поховання апостолів Петра і Павла є цитування Євсевієм Кесарійським у творі «Церковні історії» римського священика Гая, що служив за папи Зефірина: «Я можу трофеї апостолів показати. Якщо йтимеш до Ватикану, чи дорогою на Остію, знайдеш трофеї тих, що заснували цю церкву». Для історії католицької церкви і Рима, як місця перебування понтифіка, має значення тлумачення архітектурного поняття «трофей». Євсевій через 100 років розтлумачив цитату як вказівку на місце поховання. У 315—349 роках імператор Костянтин Великий над місцем поховання збудував Базиліку апостола Петра, яка простояла до 1507 року і яку було зруйновано для побудови Собору Святого Петра. В новій базиліці вівтар знову постав над могилою апостола, а сама могила міститься в ніші в конфесіо, під вівтарем, її прикрашено мозаїкою з зображенням Ісуса Христа. У 1940—1949 роках папа Пій XII дозволив археологічні дослідження поховань. Розкопки виявили два ряди поховань, частину яких було засипано ще при зведенні першої базиліки. Знайдено також залишки архітектурних форм поховань, датованих І-ІІ ст. Результати досліджень і підтвердження поховання апостола Петра вперше опубліковані 1951 року, проте були розкритиковані за недостатню документаційну базу та методичні помилки при розкопках. Через це Ватикан дозволив проведення нових досліджень у 1953—1958 та 1965 роках з урахуванням попередньої критики. На центральному місці за колонами монумента знайдено поховання, накрите з 140 року круглим каменем — cippus, що позначає місце мученицької смерті Петра і потрактовано Гаєм як трофей. Навколо центрального поховання впорядковано розташовані інші могили. Таке розташування свідчить про вшанування цього місця. Археолог Маргеріта Ґвардуччі також задокументувала написи на стіні за колонами, серед них і «PETR… EN I», як позначення реліквій апостола Петра. Знайдені у похованні людські рештки дослідили: судово-медична експертиза виявила, що кістки належали чоловікові віком близько 61 року і походять з 1-го століття. Ці результати, які папа Павло VI оголосив у 1968 році, вказують, що ці кістки — мощі апостола Петра .
У Римі 2017 року було виявлено кістки, що можуть відноситись до Св. Петра. Релікти святого, котрий є першим папою, були знайдені в глиняних горщиках. Два горщики римської епохи з написом на кришках, що вказує, що всередині були не тільки фрагменти кісток від Св. Петра, але також три ранні папи. Залишки були передані до Ватикану для подальшого вивчення. Невідомо, як і чому мощі були заховані саме в церкві Санта Марія ін Капелла. Одна із теорій полягає в тому, що вони були перенесені туди з Ватикану папою Урбаном II під час розколу всередині католицької церкви..
Вшанування пам'яті
- Пам'ятник Святому Апостолу Петру у Ватикані.
- На його честь названа Площа Святого Петра у Ватикані.
- У місті Хуст є вулиця Апостолів Петра і Павла.
Канонізація
Канонізований ще першими християнами.
Патрон
Україна: Брацлав
Італія: Рим, Умбрія
Нідерланди: Лейден
Німеччина: Бремен, Вормс, Кельн, Трір
Польща: Познань
Португалія:
- муніципалітети: Алканена, Алфандега-да-Фе, Бомбаррал, Евора, Кантаньєде, Каштру-Дайре, Маседу-де-Кавалейруш, Палмела, Пеніше, Порту-де-Мош, Сан-Педру-ду-Сул, Сертан, Тарока, Фрейшу-де-Ешпада-а-Сінта
- парафії: Абасаш, Авеланш-де-Сіма, Арадаш, Антеш, Белазайма-ду-Шан, Валонгу-ду-Вога, Ешкапайнш, Ковелу-де-Пайво, Наріш, Параїзу, Пардільо, Сегадайнш, Таменгуш
Росія: Санкт-Петербург
США: Лас-Вегас
Див. також
Примітки
- http://timeline.biblehistory.com/event/peter
- Catholic-Hierarchy.org — USA: 1990.
- Anders Runesson, Architecture, Conflict, and Identity Formation, у: J. Zangenberg, H. W. Attridge, D. B. Martin, Religion, Ethnicity and Identity in Ancient Galilee, Tübingen 2007 = WUNT 210, с. 240—242
- Gnilka J. Petrus und Rom. — 2002. -S. 111, Примітка 6 (нім.)
- Євсевій Кесарійський Historia Ecclesiastica (нім.)
- А. Джирланда. Ключ до Біблії. Новий завіт. — Львів: Свічадо. 2005. — С. 210.
- Євсевій Кесарійський, Церковна історія, III. 1(нім.)
- Joachim Gnilka: Petrus und Rom, 2002, с. 111, Примітка 6 (нім.)
- цитовано за Christfried Böttrich: Petrus, Fischer, Fels und Funktionär, Leipzig 2001, с. 228 (нім.)
- Євсевій Кесарійський, Церковна історія, II. 25,5-7(нім.)
- Загальна аудієнція папи 26 червня 1968 року(фр.)
- The Bones of St. Peter. Saintpetersbasilica.org. Архів оригіналу за 25 червня 2013. Процитовано 12 вересня 2010.
- Кістки, які можливо відносяться до святого Петра, виявлені випадково в 1000-річній церкві в Римі.(англ.)
- У Римі виявили можливі мощі Петра.
Джерела
- Kirsch, Johann Peter. St. Peter, Prince of the Apostles // The Catholic Encyclopedia. Vol. 11. New York: Robert Appleton Company, 1911.
- Ріцціотті Д. Життя Ісуса Христа. Видання Українського католицького університету ім. св. Климента Папи. — Рим, 1979. — Том XLIX—L. — 710 с.
- Свідеркувна А. Розмови про Біблію. Новий Завіт. — Львів : Свічадо, 2009. — .
- Святе Письмо Старого та Нового Завіту. — Львів : Видавництво отців Василіян «Місіонер», 2005.
- Петро // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1963. — Т. 6, кн. XI : Літери Пере — По. — С. 1357. — 1000 екз.
Посилання
- Петро (апостол) // Українська Релігієзнавча Енциклопедія
- Петро // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 5 : Пе—С. — С. 100.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Петро (апостол)
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Петро (апостол) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro Petro ta svyatij Petro znachennya Apo stol Petro grec Petros קפאס Ki fa Ke pa lat Petrus 64 67 u hristiyanstvi odin iz dvanadcyati apostoliv Isusa Hrista starshij sered Jogo uchniv Pershij yepiskop Rimu Papa Rimskij 33 67 i Antiohiyi patriarh Antiohijskij U miru Simon abo Shimon aram ܟ ܐܦ ܐ Shemayon ivr שמעון בר יונה Shim on Zgaduyetsya u Novomu Zapoviti Narodivsya u Vifsayidi Siriya Rimska imperiya Sin yevrejskogo ribalki Joni Do zustrichi z Isusom zajmavsya ribalstvom razom iz bratom Andriyem Otrimav im ya Petro kamin vid Hrista yakij poobicyav zbuduvati na nomu yak na tverdomu kameni svoyu Cerkvu j daruvav klyuchi Carstva Nebesnogo Suprovodzhuvav Isusa Hrista na propovidyah yak odin iz najblizhchih uchniv buv prisutnij na Preobrazhenni Tajnij vecheri Rozp yatti i Voskresinni Razom iz inshimi uchnyami prijnyav Svyatogo Duha pid chas P yatidesyatnici Strachenij v Rimi za pravlinnya imperatora Nerona Pomer muchenickoyu smertyu na hresti vniz golovoyu Vshanovuyetsya usima hristiyanskimi cerkvami Den pam yati 29 chervnya U zhivopisi zobrazhuyetsya iz klyuchami Nebesnogo carstva papskimi regaliyami muchenikom na perevernutomu hresti tosho Osnovne misce vshanuvannya Sobor Svyatogo Petra v Rimi Apostol PetroPapa Rimskij33 67Poperednik Posadu zasnovanoNastupnik Lin IData narodzhennya 1 do n e 1 Misce narodzhennya Vifsayida Galileya Rimska imperiyaData smerti ne ranishe 13 zhovtnya 64 i ne piznishe 68Misce smerti Rim d Italiya Starodavnij Rim Rimska imperiya 2 Pohovannya dReligiya dShlyub d Mediafajli b u VikishovishiBiografiyaPohodzhennya i poklikannya Simon piznishe Petro buv starshim bratom Andriya Pervozvanogo yakij i priviv jogo do Isusa Buv sinom Joni z Vifsayidi Iv 1 44 odruzhenij mav ditej zajmavsya ribalstvom prozhivav u Kapernaumi Zgidno z Yevangeliyem vid Ivana Andrij z inshim uchnem Ivana Hrestitelya provadiv Isusa do Simona koli voni buli nad Jordanom Iv 1 35 41 Todi zh Simon buv nazvanij simvolichnim im yam Petro z grec petros sho oznachaye kamin skelya aramijskoyu jogo zvali Kifa tobto skelya Iv 1 42 Zgodom Isus znovu zvernuvsya do apostola Petra zi slovami Blazhennij ti Simone sinu Jonin bo ne tilo i krov tobi oce yavili ale mij nebesnij Otec I kazhu tobi sho ti skelya na skeli ocij pobuduyu ya Cerkvu Svoyu i sili pekelni ne peremozhut yiyi Mt 16 17 18 Cerkva svyatogo Petra u Kapernaumi pobudovana na misci jogo budinku U sinoptichnih Yevangeliyah skladayetsya vrazhennya sho zustrich Isusa z Petrom vidbulasya nad Genezaretskim ozerom Isus iduchi beregom ozera pobachiv dvoh brativ Simona sho zvavsya Petrom i Andriya sho zakidali u more siti bo buli ribalki I do nih moviv Idit za mnoyu ya vas zroblyu ribalkami lyudej I ti negajno kinuli siti i pishli za Nim Mt 4 18 20 Majzhe identichne opovidannya ye j u Yevangeliyi vid Marka Natomist Luka vvodit novi elementi bilshoyi doviri slovam Isusa navit vsuperech logici Lk 5 1 11 Simon buv odruzhenij prote im ya jogo druzhini nevidome Vin meshkav razom z neyu yiyi matir yu ta svoyim bratom Andriyem u vlasnomu budinku u Kapernaumi Mt 8 14 Lk 4 38 Mr 1 21 Na misci jogo budinku na reshtkah cerkvi 3 stolittya sporudzheno cerkvu Za Mr 1 31 Isus Hristos ozdoroviv takozh i teshu Petra Yak vidno v usih Yevangeliyah apostol Petro zavzhdi ye providnoyu figuroyu Vin nalezhit do troh apostoliv yaki buli najblizhche do Isusa Hrista Za Mr 9 2 13 apostol Petro buv takozh sered tih troh yakim Bog vidkriv svoyu bozhestvennist ta majbutnye voskresinnya svogo Sina pered jogo smertyu V iyerarhiyi Cerkvi vin bezsumnivno zajmaye pershe misce sered apostoliv Yevangelist Marko tak opisuye poklikannya I Vin vijshov na goru i poklikav kogo Sam hotiv voni zh pristupili do Nogo I viznachiv Dvanadcyatoh shob iz Nim perebuvali i shob poslati na propovid yih i shob mali voni vladu vzdorovlyati nedugi j vigoniti demoniv I viznachiv Vin ocih Dvanadcyatoh Simona i dav jomu jmennya Petro i Yakova Zevedeyevogo i Ivana brata Yakova i dav yim imena Voanerges cebto sini gromovi i Andriya i Pilipa i Varfolomiya i Matviya i Homu i Yakova Alfiyevogo i Tadeya i Simona Kananita ta Yudu Iskariotskogo sho j vidav Jogo Mr 3 13 19 Majzhe identichni spiski podano u Matviya Mt 10 2 4 Luki Lk 6 13 16 i v Diyannyah Apostoliv Diyi 1 13 16 U cih spiskah poslidovnist deyakih imen zminyuyetsya ale Petro zavzhdi ye pershim Viznannya Isusa Hrista Svidchennyam togo sho Isus upodobiv sobi Petra bulo te sho Hristos vidvidav jogo dim i zciliv blizkih udostoyiv apostola buti svidkom Svyatoyi Bozhestvennoyi slavi na gori Favor i strazhdan ta strastej u Getsimanskomu sadu Yaksho navit Isus odrazu poobicyav im ya Kifa Skelya to urochisto nadav jogo shojno u de na zapitannya Vchitelya Hto ya vin vidpovidaye za vsih Dvanadcyatoh Ti Hristos Boga zhivogo Sin U vidpovid Petro pochuv iz ust Isusa Shaslivij ti Simone sinu Jonin bo ne tilo i krov ce tobi vidkrili a Otec mij nebesnij Tozh i ya tobi zayavlyayu sho ti Petro skelya i sho ya na cij skeli zbuduyu moyu Cerkvu j sho pekelni vorota yiyi ne podolayut Mt 16 17 18 Greckij visliv pekelni vorota oznachaye priblizno te same sho i sila smerti Odin z najblizhchih uchniv Isus yavno viriznyaye jogo yak odnogo z troh nablizhenih uchniv beruchi z soboyu Petra Yakova ta Ivana na visoku goru yaku chasto ototozhnyuyut z goroyu Favor de vidbulosya Preobrazhennya i v Getsimaniyu i she ranishe do budinku Yaira de voskresit shojno pomerlu donku gospodarya Petro takozh najvidvazhnishe stavit zapitannya Vchitelevi navit na gori Favor de proyaviv vlasnu iniciativu i kazhe Uchitelyu dobre buti nam tut Postavmo zh sobi tri shatri dlya Tebe odne i odne dlya Mojseya i odne dlya Illi Mr 9 5 6 Vin takozh zapituye vid imeni uchniv pro vinagorodu yaku voni b mali otrimati Ot use mi pokinuli ta j pishli za Toboyu slidom sho zh nam bude za ce Mt 19 27 Inshim razom cikavitsya chi vistachit yaksho sim raziv probachit svoyemu bratovi Mt 18 21 22 Petro zapalnij spovnenij lyubovi do svogo Vchitelya j vodnochas entuziazmu do jogo spravi vin nezvorushno vpevnenij u sobi I vidizvavsya do Nogo Petro Hoch spokusyatsya j usi ta ne ya Mr 14 29 A v Yevangeliyi vid Ivana nemov bi sam provokuye Isusa na slova pro svoye majbutnye zrechennya vimagaye vid Uchitelya skazati kudi vin vidhodit U vidpovid chuye Kudi Ya jdu tudi ti teper iti za Mnoyu ne mozhesh ale potim ti pidesh za Mnoyu Iv 13 36 Na ci slova Petro reaguye z sumom ta pevnim oburennyam she ne rozumiyuchi odnak spravzhnogo zmistu jogo novogo imeni Vin z vpevnenistyu govorit Isusu Chomu Gospodi iti za Toboyu teper ya ne mozhu Za Tebe ya dushu svoyu pokladu na sho Uchitel iz sumom vidpovidaye Za Mene pokladesh ti dushu svoyu Popravdi popravdi kazhu Ya tobi Piven ne zaspivaye yak ti trichi zrecheshsya Mene Iv 13 37 38 Zrechennya Cerkva svyatogo Petra v Galikantu Provishennya vidrechennya yak i opis jogo zdijsnennya mistitsya v usih chotiroh Yevangeliyah Rozpovidi Yevangelistiv ne zavzhdi odnakovi u comu epizodi odnak voni vrazhayut svoyeyu divovizhnoyu shozhistyu Mabut sam Petro vimagav zafiksuvati toj fakt do togo zh vimagav takim chinom shob ce gliboko zapalo vsim u sercya Do tiyeyi miti vin postijno dumav lishe pro lyudske Tomu koli prijshli zaareshtovuvati Isusa vityag mecha hocha znav sho ne maye zhodnogo shansu peremogti natovp i ohoronciv Pro ce zgaduyut usi yevangelisti prote lishe Ivan nazivaye jogo im ya Petro ne brehav koli kazav Isusovi sho gotovij iti za Nim na smert ale na smert u borotbi Vin pishov za svoyim zahoplenim Uchitelem bo yavno ne zahotiv zalishati Jogo samogo Pragnuv pobachiti sho z nim stanetsya Koli do nogo zvernulasya sluzhnicya yaka nachebto vpiznala u nomu odnogo z uchniv galileyanina mimovoli vidpoviv sho ne znaye pro sho vona govorit A koli zapitali vdruge vin klyanetsya sho ne znaye cogo Cholovika A koli skazali sho jogo vidaye jogo galilejskij akcent znovu prisyagaye sho cogo Cholovika ne znaye I vraz zaspivav piven I todi Petro zrozumiv sho to ne jogo vlasna sila ni navit gerojstvo entuziazm chi zapal zrobili jogo Skeleyu Mozhlivo vid krajnogo vidchayu jogo vryatuvali slova Isusa skazani pered cimi podiyami Simone Simone os satana zhadav vas shob vas peresiyati mov tu pshenicyu Ya zh molivsya za tebe shob ne zmenshilas vira tvoya ti zh kolis yak naverneshsya zmicni brattyu svoyu Lk 22 31 32 Svidok Voskresinnya Pershist Petra Cerkva pershosti apostola Petra u Tabsi nad Galilejskim moremIsus Hristos peredaye klyuchi vid Carstva nebesnogo apostolu Petru P yetro Perudzhino 1481 82 Nezvazhayuchi na svoyu lyubov do Isusa Hrista Apostol Petro cherez svoyu lyudsku nemich trichi vidriksya vid Bozhestvennogo Uchitelya zgodom rozkayavsya oderzhav proshennya i same jomu pershomu sered apostoliv pislya svogo voskresinnya yavivsya Gospod rozpovidali sho Gospod dijsno voskres i z yavivsya buv Simonovi Lk 24 34 Ce takozh pidtverdzhuye i apostol Pavlo u Pershomu poslanni do Korintyan i sho z yavivsya Vin Kifi potim Dvanadcyatom 1 Kor 15 5 Dali v Yevangeliyah podayetsya perelik nastupnih ob yavlen Voskreslogo odnak u nih pershij ye Kifa Petro Prote nihto i nichogo ne rozpovidaye pro ci zustrichi Lishe z glavi Yevangeliya vid Ivana vidomo sho voskreslij Isus nad Galilejskim morem na comu misci stoyit Cerkva pershosti apostola Petra pidtverdzhuye vse skazane u Filipovij Kesariyi j poyasnyuye chim zagrozhuye Petrove zrechennya Vin stavit Petrovi tri majzhe odnakovi pitannya shobi toj trichi doviv svoyu lyubov vid yakoyi ranishe trichi vidriksya Yak voni vzhe posnidali to Isus promovlyaye do Simona Petra Simone sinu Jonin chi ti lyubish grec agapas zhertovna lyubov agape najvishij viyav lyubovi mene bilshe cih Toj kazhe Jomu Tak Gospodi vidayesh Ti sho kohayu grec filw druzhnya lyubov filia ne zavzhdi zhertovna inkoli zradliva Tebe Promovlyaye jomu Pasi yagnyata Moyi I govorit jomu Vin udruge Simone sinu Jonin chi ti lyubish grec agapas Mene Toj kazhe Jomu Tak Gospodi vidayesh Ti sho kohayu grec filw Tebe Promovlyaye jomu Pasi vivci Moyi Utretye Vin kazhe jomu Simone sinu Jonin chi kohayesh grec filw Mene Zasmutivsya Petro sho spitav jogo vtretye Chi kohayesh grec filw Mene tilki yak druga lishe ciyeyu nedoskonaloyu lyubov yu I vin kazhe Jomu Ti vse vidayesh Gospodi vidayesh Ti sho kohayu grec filw Tebe Promovlyaye do nogo Isus Pasi vivci Moyi Iv 21 15 17 Trichi Petro zrikavsya Isusa i trichi teper viznavav svoyu slabkist sho lyubit Isusa ne zhertovnoyu lyubov yu agape a lishe nedoskonaloyu lyubov yu filia Petro kayavsya I otrimav ne tilki proshennya ale i silu lyubiti zhertovnoyu lyubov yu agape Todi napevno Petro ostatochno zrozumiv sho lyubov ce zv yazok doskonalosti i sho lishe Gospod mozhe daruvati peretvorivshi jogo slabkist na neperemozhnu Skelyu A ci slova razom iz slovami apostolu Petrovi pro klyuchi vid Carstva Nebesnogo Mt 16 18 19 pro te sho vid cogo chasu ti budesh loviti lyudej Lk 5 10 ta jogo nastanovi ti zh kolis yak naverneshsya zmicni bratiyu svoyu Lk 22 31 32 ye viznachennyam pershosti apostola Petra i viznannyam jogo nastupnikom Isusa Hrista na Zemli Misioner Apostoli Petro i Pavlo El Greko Pislya voznesinnya Gospoda apostol Petro propoviduvav slovo Bozhe v riznih krayinah i pri comu zdijsnyuvav veliki chudesa voskreshav mertvih zcilyuvav hvorih i nemichnih ocholiv kolegiyu dvanadcyati apostoliv Majzhe vsi vidomosti pro Petra sho nalezhat do periodu pislya Voznesinnya podani u Diyah apostoliv Za Diyi 1 4 13 hovayetsya apostol razom z inshimi do zislannya Svyatogo Duha u Yerusalimi Pislya shodzhennya Svyatogo Duha na apostoliv Petro vpershe vidkrito propoviduvav u misti Diyi 2 Petro popav u konflikt z vladoyu Yudeyi Zaareshtovanij v 42 roci u za nakazom Iroda Agrippi I carya Yudeyi uv yaznenij v Yerusalimi zvidki cherez kilka dniv vryatuvavsya yak pro te opovidayut Diyi Apostoliv Pislya vbivstva Stepana ta pochatku peresliduvannya pershih hristiyan apostoli provodyat svoyi pershi misionerski kroki poza Yerusalimom Petro razom z apostolom Ivanom propoviduyut u Samariyi Diyi 8 14 25 Yak yudej apostol Petro dotrimuvavsya vsih pripisiv shodo yizhi Prote u vidinni pochuv vin golos Sho vid Boga ochishene ne vvazhaj za ogidne togo Pislya vidinnya otrimavshi zaproshennya vid rimskogo sotnika Korneliya apostol pochinaye svoyu misiyu sered neyudeyiv Petro provodit hreshennya pogan Diyi 10 47 Ce priznayut piznishe i jogo kritiki Misionerskij shlyah apostola buv neprostij Apostol Pavlo vidviduye Yerusalim u 36 ta zustrichayetsya spochatku z apostolom Petrom a u 49 z apostolami Yakovom Petrom ta Ivanom Gal 2 9 U cih zustrichah viznachayutsya takozh forma provedennya ta stavlennya do misij sered pogan U Apostolskomu sobori v Yerusalimi 49 roku bulo uzgodzheno z inshimi apostolami yak slid chiniti shodo pogan yaki bazhayut vstupiti v hristiyanski gromadi Apostol Pavlo rozpovidaye pro konflikt z Petrom pri yihnij zustrichi u Antiohiyi Gal 2 11 13 yakij spochatku spozhivav z poganami a potim hotiv naklasti pripisi Tori na neyudeyiv Otozh u vidmovi vid pevnih yudejskih praktik i pripisiv rozpochavsya neprostij period propoviduvannya hristiyanstva sered inshih narodiv Pid chas peresliduvannya hristiyan za imperatora Nerona apostol Petro buv rozip yatij na perevernenomu hresti vniz golovoyu za jogo bazhannyam oskilki vvazhav sebe negidnim pomerti smertyu svogo Gospoda Yevsevij Kesarijskij u 300 roci navodit blizko 150 svidchen muchenickoyi smerti Petra u Rimi chasiv Nerona Dionisij Korinfskij u 170 roci skazav pro apostoliv Petra i Pavla Voni navchali razom odnakovim chinom v Italiyi ta pomerli odnochasno muchenickoyu smertyu Vin i opisav peredannya pro sposib rozp yattya apostola Petra Zcilennya ta voskresinnya mertvih Po zislanni Svyatogo Duha na apostoliv Petro palko propoviduvav lyudyam viru v Isusa Hrista bozhoyu blagodattyu zcilyuvav nemichnih i kalik Pobuvav z propovidyami v Yerusalimi Samariyi Liddi Joppiyi Kesariyi Antiohiyi inshih mistah Maloyi Aziyi Kilka raziv jogo sadili do v yaznici ale Angel Gospodnij u chudesnij sposib zvilnyav jogo Listi apostola Petra Novij Zapovit mistit dva listi apostola Pershe soborne poslannya apostola Petra z jogo vitannyam z Vavilonu 1 Petr 5 13 napisane z Rimu bo vzhe u toj chas Rim poznachavsya peresliduvanimi hristiyanami yak Vavilon osoblivo grishne misto svitu napr u Ob 14 8 Ob 16 9 Ostatochne porivnyannya z Vavilonom prijshlo do Rimu zi zrujnuvannyam Yerusalimskogo Hramu u 70 roci yak i bulo zrujnuvannya pershogo hramu Vavilonom u 586 r do n e Avtor poslannya nazivaye sebe v pershomu zh virshi Petro apostol Isusa Hrista 1 Petr 1 1 Poslannya adresovane maloazijskim hristiyanam vira yakih piddavalasya serjoznim viprobuvannyam u period koli apostol Pavlo zi svoyimi spivrobitnikami zasnuvavshi ryad hristiyanskih cerkov u Greciyi ta Malij Aziyi pokinuv Efes Druge soborne poslannya apostola Petra adresovane shirokomu kolu pershih hristiyanskih cerkov Maloyi Aziyi Zgidno z tradicijnoyu versiyeyu vono napisane apostolom Petrom v ostanni roki zhittya v uv yaznenni v Rimi u 66 67 roci U poslanni ye pryama vkazivka na ochikuvannya prijdeshnoyi smerti Znayuchi sho ya nezabarom povinen pokinuti oselyu svoyu yak i Gospod nash Isus Hristos ob yaviv buv meni A ya pilnuvatimu shob vi j po moyemu vidhodi zavzhdi mali ce v pam yati 2 Petr 1 14 Yevangeliye vid Marka Dokladnishe Yevangeliye vid Marka Za slovami Yevseviya Kesarijskogo Yevangeliye vid Marka napisane u 43 roci Najbilsh imovirne misce stvorennya Yevangeliya vid Marka Rim Yevangelist Marko nebizh levita Varnavi Kol 4 10 voni obidva suprovodili sv Pavla v pershij jogo apostolskij podorozhi z Antiohiyi u Malu Aziyu Diyi 12 25 Cherez dekilka rokiv perebuvayuchi u drugomu uv yaznenni apostol Pavlo prosit Timoteya privezti u Rim Marka dlya sluzhbi 2 Tim 4 9 12 oskilki v toj chas z nim buv lishe Luka Piznishe Marko nerozluchnij suputnik verhovnogo apostola Petra buv tak bi moviti jogo sekretarem Naprikinci svogo pershogo poslannya apostol Petro peredaye vitannya virnim na shodi vid Marka nazivayuchi jogo svoyim sinom 1 Petr 5 13 Cyu vidomist pidtverdzhuye i hristiyanska tradiciya nazivayuchi Marka perekladachem Petra Zgidno z ciyeyu tradiciyeyu j narodilosya Yevangeliye vid Marka nisho inshe yak korotko spisana propovid same apostola Petra Ce stverdzhuye takozh i svidoctvo Papiya yereapolskogo yepiskopa u Frigiyi 100 130 rr movlyav Marko za svidchennyam presvitera Ivana Yevangelista buvshi tlumachem apostola Petra vse te sho zapam yatav tochno spisav hoch i ne v tim poryadku yak to bulo Gospod govoriv i chiniv Zagibel u Rimi Rozp yattya Svyatogo apostola Petra roboti Karavadzho u Santa Mariya del Popolo Ureshti resht Petro pribuv do Rima de vikriv volhva Simona j navernuv do hristiyanstva dvoh druzhin Nerona Ostannij nakazav stratiti Petra 29 chervnya 67 rozip yavshi na hresti vniz golovoyu za prohannyam samogo Apostola dlya pidkreslennya riznici svoyih muk i strazhdan vid tih Bozhestvennogo Uchitelya yak cituye Yevsevij Kesarijskij slova Origena u svoyij Cerkovnij istoriyi Najranishu zgadku pro muchenicku smert apostola navedeno u Pershomu listi papi Klimenta napisanogo u ostannomu desyatilitti pershogo stolittya Yevsevij Kesarijskij u 300 roci podaye blizko 150 svidchen muchenickoyi smerti Petra u Rimi chasiv Nerona Dionisij Korinfskij u 170 roci skazav pro apostoliv Petra i Pavla Voni navchali razom odnakovim chinom v Italiyi ta pomerli odnochasno muchenickoyu smertyu Vin takozh i opisav perekaz pro sposib rozp yattya apostola Petra Mogila apostolaMogila apostola Petra u nishi v konfesio pid vivtarem Soboru svyatogo Petra prikrashena mozayikoyu z zobrazhennyam Isusa Hrista Najdavnishim vidomim svidchennyam pro misce pohovannya apostoliv Petra i Pavla ye cituvannya Yevseviyem Kesarijskim u tvori Cerkovni istoriyi rimskogo svyashenika Gaya sho sluzhiv za papi Zefirina Ya mozhu trofeyi apostoliv pokazati Yaksho jtimesh do Vatikanu chi dorogoyu na Ostiyu znajdesh trofeyi tih sho zasnuvali cyu cerkvu Dlya istoriyi katolickoyi cerkvi i Rima yak miscya perebuvannya pontifika maye znachennya tlumachennya arhitekturnogo ponyattya trofej Yevsevij cherez 100 rokiv roztlumachiv citatu yak vkazivku na misce pohovannya U 315 349 rokah imperator Kostyantin Velikij nad miscem pohovannya zbuduvav Baziliku apostola Petra yaka prostoyala do 1507 roku i yaku bulo zrujnovano dlya pobudovi Soboru Svyatogo Petra V novij bazilici vivtar znovu postav nad mogiloyu apostola a sama mogila mistitsya v nishi v konfesio pid vivtarem yiyi prikrasheno mozayikoyu z zobrazhennyam Isusa Hrista U 1940 1949 rokah papa Pij XII dozvoliv arheologichni doslidzhennya pohovan Rozkopki viyavili dva ryadi pohovan chastinu yakih bulo zasipano she pri zvedenni pershoyi baziliki Znajdeno takozh zalishki arhitekturnih form pohovan datovanih I II st Rezultati doslidzhen i pidtverdzhennya pohovannya apostola Petra vpershe opublikovani 1951 roku prote buli rozkritikovani za nedostatnyu dokumentacijnu bazu ta metodichni pomilki pri rozkopkah Cherez ce Vatikan dozvoliv provedennya novih doslidzhen u 1953 1958 ta 1965 rokah z urahuvannyam poperednoyi kritiki Na centralnomu misci za kolonami monumenta znajdeno pohovannya nakrite z 140 roku kruglim kamenem cippus sho poznachaye misce muchenickoyi smerti Petra i potraktovano Gayem yak trofej Navkolo centralnogo pohovannya vporyadkovano roztashovani inshi mogili Take roztashuvannya svidchit pro vshanuvannya cogo miscya Arheolog Margerita Gvarduchchi takozh zadokumentuvala napisi na stini za kolonami sered nih i PETR EN I yak poznachennya relikvij apostola Petra Znajdeni u pohovanni lyudski reshtki doslidili sudovo medichna ekspertiza viyavila sho kistki nalezhali cholovikovi vikom blizko 61 roku i pohodyat z 1 go stolittya Ci rezultati yaki papa Pavlo VI ogolosiv u 1968 roci vkazuyut sho ci kistki moshi apostola Petra U Rimi 2017 roku bulo viyavleno kistki sho mozhut vidnositis do Sv Petra Relikti svyatogo kotrij ye pershim papoyu buli znajdeni v glinyanih gorshikah Dva gorshiki rimskoyi epohi z napisom na krishkah sho vkazuye sho vseredini buli ne tilki fragmenti kistok vid Sv Petra ale takozh tri ranni papi Zalishki buli peredani do Vatikanu dlya podalshogo vivchennya Nevidomo yak i chomu moshi buli zahovani same v cerkvi Santa Mariya in Kapella Odna iz teorij polyagaye v tomu sho voni buli pereneseni tudi z Vatikanu papoyu Urbanom II pid chas rozkolu vseredini katolickoyi cerkvi Vshanuvannya pam yatiPam yatnik Svyatomu Apostolu Petru u Vatikani Na jogo chest nazvana Plosha Svyatogo Petra u Vatikani U misti Hust ye vulicya Apostoliv Petra i Pavla KanonizaciyaKanonizovanij she pershimi hristiyanami Patron Ukrayina Braclav Italiya Rim Umbriya Niderlandi Lejden Nimechchina Bremen Vorms Keln Trir Polsha Poznan Portugaliya municipaliteti Alkanena Alfandega da Fe Bombarral Evora Kantanyede Kashtru Dajre Masedu de Kavalejrush Palmela Penishe Portu de Mosh San Pedru du Sul Sertan Taroka Frejshu de Eshpada a Sinta parafiyi Abasash Avelansh de Sima Aradash Antesh Belazajma du Shan Valongu du Voga Eshkapajnsh Kovelu de Pajvo Narish Parayizu Pardilo Segadajnsh Tamengush Rosiya Sankt Peterburg SShA Las VegasDiv takozhPetriv den Petrivka pist Vruchennya klyuchiv apostolu Petru Petro geraldika Primitkihttp timeline biblehistory com event peter Catholic Hierarchy org USA 1990 d Track Q30d Track Q3892772 Anders Runesson Architecture Conflict and Identity Formation u J Zangenberg H W Attridge D B Martin Religion Ethnicity and Identity in Ancient Galilee Tubingen 2007 WUNT 210 s 240 242 Gnilka J Petrus und Rom 2002 S 111 Primitka 6 nim Yevsevij Kesarijskij Historia Ecclesiastica nim A Dzhirlanda Klyuch do Bibliyi Novij zavit Lviv Svichado 2005 S 210 ISBN 966 8744 60 8 Yevsevij Kesarijskij Cerkovna istoriya III 1 nim Joachim Gnilka Petrus und Rom 2002 s 111 Primitka 6 nim citovano za Christfried Bottrich Petrus Fischer Fels und Funktionar Leipzig 2001 s 228 nim Yevsevij Kesarijskij Cerkovna istoriya II 25 5 7 nim Zagalna audiyenciya papi 26 chervnya 1968 roku fr The Bones of St Peter Saintpetersbasilica org Arhiv originalu za 25 chervnya 2013 Procitovano 12 veresnya 2010 Kistki yaki mozhlivo vidnosyatsya do svyatogo Petra viyavleni vipadkovo v 1000 richnij cerkvi v Rimi angl U Rimi viyavili mozhlivi moshi Petra DzherelaKirsch Johann Peter St Peter Prince of the Apostles The Catholic Encyclopedia Vol 11 New York Robert Appleton Company 1911 Ricciotti D Zhittya Isusa Hrista Vidannya Ukrayinskogo katolickogo universitetu im sv Klimenta Papi Rim 1979 Tom XLIX L 710 s Sviderkuvna A Rozmovi pro Bibliyu Novij Zavit Lviv Svichado 2009 ISBN 978 966 395 263 5 Svyate Pismo Starogo ta Novogo Zavitu Lviv Vidavnictvo otciv Vasiliyan Misioner 2005 Petro Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1963 T 6 kn XI Literi Pere Po S 1357 1000 ekz PosilannyaPetro apostol Ukrayinska Religiyeznavcha Enciklopediya Petro Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 5 Pe S S 100 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Petro apostol Vikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Petro apostol