Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (листопад 2023) |
Юдейське царство — південне ізраїльське царство зі столицею в Єрусалимі. Царство Юди проіснувало понад 300 років і було знищене Вавилоном близько 600 до н. е.
Юдейське царство | |
Дата створення / заснування | 930 до н. е. |
---|---|
Офіційна мова | давньоєврейська мова |
Континент | Азія |
Столиця | Єрусалим |
Форма правління | монархія |
Посада голови держави | король |
Замінений на | d |
На заміну | Ізраїльське королівство |
Мова комунікації | давньоєврейська мова |
Час/дата припинення існування | 586 до н. е. |
![]() | |
Офіційна релігія | Ханаанська релігія[1], d[1], юдаїзм[1], d[1] і d |
|
Координати: 31°31′57″ пн. ш. 35°05′59″ сх. д. / 31.53256900002777741° пн. ш. 35.0998250000277778° сх. д.
Ізраїльське царство проіснувало 120 років Аня з: Саул, Давид, і Соломон царювали кожен по 40 років. Після смерті царя Соломона царство поділилося. Десять колін (племен) утворили Північне Царство зі столицею в Самарії. Два коліна (племена) Юда та Веніямин утворили Південне Царство, зване Юдея, зі столицею в Єрусалимі.
Але і тих два царства не були тривалі. Північне Царство проіснувало понад 200 років і було знищене Ассирією 721 р. до н. е. Південне Царство проіснувало понад 300 років і було завойоване Вавилоном близько 600 р. до Різдва Христового.
У Юдейському царстві проповідували такі пророки: Авдій 848–841, Йоїл 835–796, Міхей 740–736, Ісая 736–716, Наум 640–609, Авакум 609–597, Цефанія 597–586, Єремія.
Правиили такі царі: Ровоам 930–914, Авія 913–911, Аса 911–870, Йосафат 870–848, Порам 848–841, Агазія 841, Гофолія 841–835, Йоаш 835–796, Амазія 796–781, Узія 781–740, Йоафам 740–736, Ахаз 736–716, Єзекія 716–687. Після падіння Самарії правив Манасія 687–642, Амон 642–640, Йосія 640–609, Йоаким 609–597, Седекія 597–586.
Правління Юдейських царів
Першим царем Юдеї був Ровоам син Соломона. Його правління описане в Другій книзі царів.
849–842 р. до н. е — правління Йорама. В його часи Ідумея виборює незалежність. Одружився з дочкою царя Північно-Ізраїльського царства Аталією. Вона стала знищувати нащадків Давида по всій Юдеї, але упустила одного сина Ахаза — Йоаса, якого приховав і виховав первосвященик Єгояда.
837 р. до н. е. — Йоас проголошений царем, а Аталія страчена.
727–698 — правління Єзекії. Зміцнення Юдейського царства. Єзекія був вихований під впливом пророка Ісаї (2 Цар. (19:5)), та приступив до суттєвих релігійних та культурних реформ. В цей час була написана книга пророка Ісайї.
701 до н. е. — невдала облога Єрусалиму Санхерібом
609–598 р. до н. е. — цар Йоаким. На 13 році його правління починається пророча діяльність Єремії. Пророк Єремія написав книгу «Пророцтва» (Книга пророка Єремії), «Плач» (книга «Плач Єремії») про зруйнування Єрусалиму і Послання.
Вавилонський полон (586—537 рр. До н. Е.)
586 — зруйнування Єрусалимського Храму та переселення юдеїв. Вавилонський полон не знищив народ Юдеї, на відміну від ассирійської полону, який став фатальним для населення Ізраїлю. Згідно з Біблією в цей час припадає діяльність пророків Єзекіїля та Даниїла, написана книга пророка Єзекіїля. За цар Артаксеркса відбуваються події описані в книзі Есфір, що лягли в основу свята Пурім.
Юдея під перським пануванням (537—332 рр. До н. Е.)
Через 70 років за наказом перського царя Кіра II, який зламав могутність Вавилону, юдеї отримали можливість повернутися на свою землю.
516 р. до н. е. — завершено будівництво Другого Храму на чолі з Зоровавелем.
458 р. до н. е. — прибуття до Єрусалима пророка Ездри. Маючи статус представника перського царя він багато зробив для відновлення юдейського життя. Було відновлено святкування шаббату, сплату десятини і інших вимог Закону.
Юдея під грецьким пануванням (332—167 рр. До н. Е.)
Після завоювання перської монархії Олександром Македонським Земля Ізраїлю (Палестина) спочатку була підпорядкована Птолемеям в Єгипті (320—201 р. до н. е.), потім Селевкідам в Сирії. У цю епоху в юдейське середовище проникає грецька культура.
Хасмонейського царство (140 — 37 рр. До н. Е.)
Єврейське повстання 165 року до н. е. не тільки відстояло релігійну незалежність Юдеї, а й призвело до створення незалежного Хасмонейського царства (164 – 37) зі столицею в Єрусалимі.
У 63 р. до н. е. спалахнула війна між синами Соломії, Гірканом II і Аристобулом II, в результаті якої був покликаний третейським суддею римський полководець Помпей, який взяв Єрусалим і звернув Юдею в етнархію, що ввійшла до складу римської провінції Сирія.
Юдея під владою Риму
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJoTDBwMVpHVmhMbXB3Wnk4ek1EQndlQzFLZFdSbFlTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Після смерті Ірода Великого стався розподіл Палестини поміж його синами. Галилея та Зайордання були віддані Іродові Антипі; землі на північ від них — Іроду Пилипу; а Юдея з Самарією — Архелаю, який повинен був з часом успадкувати й титул царя. Однак Архелай викликав незадоволення як у євреїв, так і у римлян, і імператор Август змістив його в шостому році нашої ери, передавши владу над Юдеєю римському прокуратору.
З політичної точки зору Галілея і Юдея були хоч і підвладними Римові, а проте цілком окремими державами. У євангельські часи Галілеєю правив Ірод Антипа (з 4 р. до н. е. до 39 р. н. е.), а Юдеєю — Понтій Пилат (з 26 по 36 р. н. е.), про що також повідомляє євангеліст Лука (3.1). Юдея і Галілея були штучно об'єднані Давидом в 11 ст. до н. е., однак після смерті його сина Салимона (Соломона) у 927 р. до н. е. ця імперія розпалася на Ізраїль зі столицею в Самарії і вчетверо меншу Юдею зі столицею в Єрусалимі. У часи Хреста в Галілеї проживала незначна юдейська діаспора, а в Юдеї були компактні поселення галілеян, наприклад, у Витанії неподалік Єрусалима.
Галілеяни і юдеї відрізнялися не лише етнічно, але й расово: перші були арійцями,[] а другі — семітами (вихідцями з Аравійського півострова). Про етнічно-расові відмінності, серед іншого, свідчить те, що «арамейська мова була загальновживаною мовою Палестини часів Ісуса» (Геллей Генри. С. 410), проте, розмовляючи нею, галілеяни і юдеї суттєво відрізнялися способом її вимови. Наприклад, попри всі старання Петра, єрусалимляни його легко впізнали за галілейською вимовою (Мт 26.73, Мк 14.70, Лк 22.59).
Варто пояснити, що після повернення юдеїв з вавилонського полону арамейська мова стала у них розмовною, хоч їхні священні тексти традиційно писалися давньоєврейською мовою. Галілеяни також перебрали арамейську мову, але, попри те, зберігали свою материнську, «хатню» мову. Саме цією мовою Христос промовив свої останні слова: «А коло дев'ятої години Ісус скрикнув сильним голосом, кажучи: Елі Елі лема савахтані» (Мт 27.46). Почувши їх, юдеї подумали, що Ісус кличе пророка Іліяху (Мк 15.34—35).
Див. також
- Імена царів Юдеї [ 20 березня 2014 у Wayback Machine.]
Посилання
- Олександр Мень, прот. Сын Человеческий. —Bruxelles; FOYER ORIENTAL CHRETIEN, 1998. — С. 17.
Примітки
- Finkelstein I., Silberman N. A. The Bible Unearthed — P. 240–243.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Юдейське царство |
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Юдейське царство |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno listopad 2023 Yudejske carstvo pivdenne izrayilske carstvo zi stoliceyu v Yerusalimi Carstvo Yudi proisnuvalo ponad 300 rokiv i bulo znishene Vavilonom blizko 600 do n e Yudejske carstvoData stvorennya zasnuvannya930 do n e Oficijna movadavnoyevrejska movaKontinentAziyaStolicyaYerusalimForma pravlinnyamonarhiyaPosada golovi derzhavikorolZaminenij nadNa zaminuIzrayilske korolivstvoMova komunikaciyidavnoyevrejska movaChas data pripinennya isnuvannya586 do n e Oficijna religiyaHanaanska religiya 1 d 1 yudayizm 1 d 1 i d Yudejske carstvo u Vikishovishi Koordinati 31 31 57 pn sh 35 05 59 sh d 31 53256900002777741 pn sh 35 0998250000277778 sh d 31 53256900002777741 35 0998250000277778 Pro suchasnij administrativnij region Izrayilyu div Okrug Yudeya i Samariya U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Yudeya znachennya Izrayilske carstvo proisnuvalo 120 rokiv Anya z Saul David i Solomon caryuvali kozhen po 40 rokiv Pislya smerti carya Solomona carstvo podililosya Desyat kolin plemen utvorili Pivnichne Carstvo zi stoliceyu v Samariyi Dva kolina plemena Yuda ta Veniyamin utvorili Pivdenne Carstvo zvane Yudeya zi stoliceyu v Yerusalimi Ale i tih dva carstva ne buli trivali Pivnichne Carstvo proisnuvalo ponad 200 rokiv i bulo znishene Assiriyeyu 721 r do n e Pivdenne Carstvo proisnuvalo ponad 300 rokiv i bulo zavojovane Vavilonom blizko 600 r do Rizdva Hristovogo U Yudejskomu carstvi propoviduvali taki proroki Avdij 848 841 Joyil 835 796 Mihej 740 736 Isaya 736 716 Naum 640 609 Avakum 609 597 Cefaniya 597 586 Yeremiya Praviili taki cari Rovoam 930 914 Aviya 913 911 Asa 911 870 Josafat 870 848 Poram 848 841 Agaziya 841 Gofoliya 841 835 Joash 835 796 Amaziya 796 781 Uziya 781 740 Joafam 740 736 Ahaz 736 716 Yezekiya 716 687 Pislya padinnya Samariyi praviv Manasiya 687 642 Amon 642 640 Josiya 640 609 Joakim 609 597 Sedekiya 597 586 Pravlinnya Yudejskih carivDokladnishe Cari Starodavnoyi Yudeyi Pershim carem Yudeyi buv Rovoam sin Solomona Jogo pravlinnya opisane v Drugij knizi cariv 849 842 r do n e pravlinnya Jorama V jogo chasi Idumeya viboryuye nezalezhnist Odruzhivsya z dochkoyu carya Pivnichno Izrayilskogo carstva Ataliyeyu Vona stala znishuvati nashadkiv Davida po vsij Yudeyi ale upustila odnogo sina Ahaza Joasa yakogo prihovav i vihovav pervosvyashenik Yegoyada 837 r do n e Joas progoloshenij carem a Ataliya strachena 727 698 pravlinnya Yezekiyi Zmicnennya Yudejskogo carstva Yezekiya buv vihovanij pid vplivom proroka Isayi 2 Car 19 5 ta pristupiv do suttyevih religijnih ta kulturnih reform V cej chas bula napisana kniga proroka Isajyi 701 do n e nevdala obloga Yerusalimu Sanheribom 609 598 r do n e car Joakim Na 13 roci jogo pravlinnya pochinayetsya prorocha diyalnist Yeremiyi Prorok Yeremiya napisav knigu Proroctva Kniga proroka Yeremiyi Plach kniga Plach Yeremiyi pro zrujnuvannya Yerusalimu i Poslannya Vavilonskij polon 586 537 rr Do n E Dokladnishe Vavilonskij polon 586 zrujnuvannya Yerusalimskogo Hramu ta pereselennya yudeyiv Vavilonskij polon ne znishiv narod Yudeyi na vidminu vid assirijskoyi polonu yakij stav fatalnim dlya naselennya Izrayilyu Zgidno z Bibliyeyu v cej chas pripadaye diyalnist prorokiv Yezekiyilya ta Daniyila napisana kniga proroka Yezekiyilya Za car Artakserksa vidbuvayutsya podiyi opisani v knizi Esfir sho lyagli v osnovu svyata Purim Yudeya pid perskim panuvannyam 537 332 rr Do n E Cherez 70 rokiv za nakazom perskogo carya Kira II yakij zlamav mogutnist Vavilonu yudeyi otrimali mozhlivist povernutisya na svoyu zemlyu 516 r do n e zaversheno budivnictvo Drugogo Hramu na choli z Zorovavelem 458 r do n e pributtya do Yerusalima proroka Ezdri Mayuchi status predstavnika perskogo carya vin bagato zrobiv dlya vidnovlennya yudejskogo zhittya Bulo vidnovleno svyatkuvannya shabbatu splatu desyatini i inshih vimog Zakonu Yudeya pid greckim panuvannyam 332 167 rr Do n E Pislya zavoyuvannya perskoyi monarhiyi Oleksandrom Makedonskim Zemlya Izrayilyu Palestina spochatku bula pidporyadkovana Ptolemeyam v Yegipti 320 201 r do n e potim Selevkidam v Siriyi U cyu epohu v yudejske seredovishe pronikaye grecka kultura Hasmonejskogo carstvo 140 37 rr Do n E Dokladnishe Hasmoneyi Yevrejske povstannya 165 roku do n e ne tilki vidstoyalo religijnu nezalezhnist Yudeyi a j prizvelo do stvorennya nezalezhnogo Hasmonejskogo carstva 164 37 zi stoliceyu v Yerusalimi U 63 r do n e spalahnula vijna mizh sinami Solomiyi Girkanom II i Aristobulom II v rezultati yakoyi buv poklikanij tretejskim suddeyu rimskij polkovodec Pompej yakij vzyav Yerusalim i zvernuv Yudeyu v etnarhiyu sho vvijshla do skladu rimskoyi provinciyi Siriya Yudeya pid vladoyu RimuDokladnishe Yudeya rimska provinciya Pislya smerti Iroda Velikogo stavsya rozpodil Palestini pomizh jogo sinami Galileya ta Zajordannya buli viddani Irodovi Antipi zemli na pivnich vid nih Irodu Pilipu a Yudeya z Samariyeyu Arhelayu yakij povinen buv z chasom uspadkuvati j titul carya Odnak Arhelaj viklikav nezadovolennya yak u yevreyiv tak i u rimlyan i imperator Avgust zmistiv jogo v shostomu roci nashoyi eri peredavshi vladu nad Yudeyeyu rimskomu prokuratoru Z politichnoyi tochki zoru Galileya i Yudeya buli hoch i pidvladnimi Rimovi a prote cilkom okremimi derzhavami U yevangelski chasi Galileyeyu praviv Irod Antipa z 4 r do n e do 39 r n e a Yudeyeyu Pontij Pilat z 26 po 36 r n e pro sho takozh povidomlyaye yevangelist Luka 3 1 Yudeya i Galileya buli shtuchno ob yednani Davidom v 11 st do n e odnak pislya smerti jogo sina Salimona Solomona u 927 r do n e cya imperiya rozpalasya na Izrayil zi stoliceyu v Samariyi i vchetvero menshu Yudeyu zi stoliceyu v Yerusalimi U chasi Hresta v Galileyi prozhivala neznachna yudejska diaspora a v Yudeyi buli kompaktni poselennya galileyan napriklad u Vitaniyi nepodalik Yerusalima Galileyani i yudeyi vidriznyalisya ne lishe etnichno ale j rasovo pershi buli arijcyami dzherelo a drugi semitami vihidcyami z Aravijskogo pivostrova Pro etnichno rasovi vidminnosti sered inshogo svidchit te sho aramejska mova bula zagalnovzhivanoyu movoyu Palestini chasiv Isusa Gellej Genri S 410 prote rozmovlyayuchi neyu galileyani i yudeyi suttyevo vidriznyalisya sposobom yiyi vimovi Napriklad popri vsi starannya Petra yerusalimlyani jogo legko vpiznali za galilejskoyu vimovoyu Mt 26 73 Mk 14 70 Lk 22 59 Varto poyasniti sho pislya povernennya yudeyiv z vavilonskogo polonu aramejska mova stala u nih rozmovnoyu hoch yihni svyashenni teksti tradicijno pisalisya davnoyevrejskoyu movoyu Galileyani takozh perebrali aramejsku movu ale popri te zberigali svoyu materinsku hatnyu movu Same ciyeyu movoyu Hristos promoviv svoyi ostanni slova A kolo dev yatoyi godini Isus skriknuv silnim golosom kazhuchi Eli Eli lema savahtani Mt 27 46 Pochuvshi yih yudeyi podumali sho Isus kliche proroka Iliyahu Mk 15 34 35 Div takozhImena cariv Yudeyi 20 bereznya 2014 u Wayback Machine PosilannyaOleksandr Men prot Syn Chelovecheskij Bruxelles FOYER ORIENTAL CHRETIEN 1998 S 17 PrimitkiFinkelstein I Silberman N A The Bible Unearthed P 240 243 d Track Q1357338d Track Q27453d Track Q726264 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Yudejske carstvoVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Yudejske carstvo