Петергоф (палацово-парковий ансамбль) (нім. Peterhof Петровський двір, двір царя Петра) — музейний комплекс палаців і парків 18—19 століть на відстані 29 кілометрів від Санкт-Петербурга. З 1944 по 1997 роки місту змінили німецьку назву з Петергоф на Петропалац. Історична назва Петергоф повернута 1997 року.
Петергоф, палацово-парковий ансамбль (Санкт-Петербург) | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Координати: 59°53′08″ пн. ш. 29°54′14″ сх. д. / 59.88556° пн. ш. 29.90389° сх. д. | ||||
Країна | Росія | |||
Місто | Санкт-Петербург | |||
Тип | d і природоохоронна територія | |||
Тип будівлі | палац | |||
Площа | 640,1 га | |||
Стиль | бароко | |||
Автор проєкту | Олександр Леблон, Вартоломей Растреллі | |||
Будівельник | Олександр Леблон, Вартоломей Растреллі | |||
Архітектор | Олександр Леблон | |||
Засновник | Петро I | |||
Перша згадка | 1710 р. | |||
Дата заснування | 1711 р. | |||
Початок будівництва | 1714 р. | |||
Побудовано | 1755 р, упорядкування парку, спорудження додаткових будівель, остаточне оздоблення палацу тривали близько 60 років, після пожежі в 1721 р палац було відновлено, розширено в 1745—1755 рр., споруда Фрейлінського корпусу наприкінці 19 ст. | |||
Основні дати: 1714—1755 рр. | ||||
Будівлі: палац, бічні галереї, палацова церква, Корпус під гербом, палац Монплезір, павільйон Ермітаж, палац Марлі, Велика Парадна оранжерея, Великий каскад (архітектор Олександр Леблон), Каскад драконів, Каскад золота гора, Верхній парк, Нижній парк, Венерін сад, Китайський садочок, Морський канал, Римські фонтани, Фонтани «Адам», «Єва», «Піраміда», «Сонце», «Дубок» тощо | ||||
Відомі мешканці | Петро I, садівник Леонард ван Гарніхфельд, Олександр Леблон, Ніколо Мікетті, Земцов Михайло Григорович, інженер Туволков, архітектори Вартоломей Растреллі, Джакомо Кваренгі, Бенуа Микола Леонтійович, фонтанні майстри Поль Саулем, брати-італійці Джуліано та Джованні Баратіні, художники Бартоломео Тарсія, Філіп Пільман, Джузеппе Валеріані, скульптори Ніколо Піно, Карло Бартоломео Растреллі, Козловський Михайло Іванович, | |||
Статус | Культурне надбання Російської федерації | |||
Стан | задовільний | |||
![]() ![]() Петергоф, палацово-парковий ансамбль (Санкт-Петербург) Петергоф, палацово-парковий ансамбль (Санкт-Петербург) (Росія) | ||||
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZrTDFCbGRHVnlhRzltWDFacFpYZGZiMjVmUW1sblgyTmhjMk5oWkdWZlpuSnZiVjkwYjNCZmRHVnljbUZqWlY4eE9Ea3dMVEU1TURBdWFuQm5Mek13TUhCNExWQmxkR1Z5YUc5bVgxWnBaWGRmYjI1ZlFtbG5YMk5oYzJOaFpHVmZabkp2YlY5MGIzQmZkR1Z5Y21GalpWOHhPRGt3TFRFNU1EQXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Передумови і Стрільна
Створенню парадної царської резиденції в Петергофі передувала спроба створити резиденцію в містечку Стрєльна на південному березі Балтійського моря. Там була знайдена відповідна ділянка з пагорбом, на якому і заклали величний царський палац. Пласка ділянка землі до моря використана для створення трьох каналів і велетенських розмірів саду бароко. На місцевій річці спорудили млини для розпилки колод, а неподалік — дерев'яний, подорожній палац для царя. Тодішня мода на все італійське спонукала використати проєкти саме італійських архітекторів і садівників. До створення резиденції відразу залучили батька і сина Растреллі — італійців, запрошених з Франції на службу до царя Петра І. Мінливий в рішеннях, не завжди психічно стабільний цар волав розкішну резиденцію з палацом і парком, не гіршим за Версаль. Тому відсторонив від керування Карло Бартоломео Растреллі, а проєкт палацу доручив італійцю Себастьяну Чіпріані. Розкішний проєкт Чіпріані, доволі чудернацький, не задовольнив примхливого царя, як не задовольнив і стриманий, орієнтований на зразки французького класицизму 17 століття проєкт Олександра Леблона. Кінець кінцем палац доручили римському архітектору Ніколо Мікетті. Але тривалі події і надто довге завершення Великої Північної війни так виснажили царя, що він охолонув до створення резиденції в Стрєльні і переніс її створення в Петергоф, що був навпроти Кронштадту і трохи далі від Петербургу.
Етапи створення
- Петровський період
- Єлизаветинський період
- доба імператриці Катерини II
- ансамбль в 19 ст.
- період між двома світовими війнами
- відновлення поруйнованого ансамблю
- на початку 21 ст.
Петровський період
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek00TDFCaGJHRmpaUzF3TVRBek1EZzVOUzVxY0djdk16QXdjSGd0VUdGc1lXTmxMWEF4TURNd09EazFMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Ні Петербург, ні Стрельна, ні Петергоф — не мали і не мають фортечних укріплень, бо знаходились під неупинним захистом Кронштадту і військового флоту Росії. Від Петербурга до Петергофу цар роздав земельні ділянки вельможам і прибічникам з наказом створити заміські палаци і сади. Зразки іншим подавали сам цар і генерал-губернатор Петербурга — Меншиков Олександр Данилович.
Характер Петра I, настояний на протиріччях і несподіванках, відбився і на забудові в Петергофі. З одного боку — це парадна, царська резиденція європейського зразка, з другого — маленька садибка особи, що полюбляла невеликі садочки і низькі і теплі кімнати, де було затишно працювати чи вештатись в халаті і гризти солоні лимони чи огірки, які він полюбляв. Кам'яний палац для царя створили на пагорбі (Верхні палати), за ним — бароковий Верхній сад, а до моря викопали канал з ківшем-гаванцем. Нижній парк також прикрасили всіма тими павільйонами, що притаманні садам бароко — тут і павільйон , і Вольєри для птахів, і Оранжерея, і фонтани-жарти, паркові лави, партери тощо. Це і була парадна резиденція російського монарха.
Монплезір
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJoTHlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0Tmw4bE1qSWxSREFsT1VNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrUWxSREFsUWtZbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqVWxSREFsUWpjbFJEQWxRamdsUkRFbE9EQWxNakl1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0Tmw4bE1qSWxSREFsT1VNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrUWxSREFsUWtZbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqVWxSREFsUWpjbFJEQWxRamdsUkRFbE9EQWxNakl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF4TDFKbGJXSnlZVzVrZEY4dFgwSnBZbXhwWTJGc1gxTmpaVzVsWHkxZlYwZEJNVGt4TWpjdWFuQm5Mekl3TUhCNExWSmxiV0p5WVc1a2RGOHRYMEpwWW14cFkyRnNYMU5qWlc1bFh5MWZWMGRCTVRreE1qY3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Жити і працювати він перебрався в палацик Монплезір, де створили невеличкий садочок і низькі і теплі кімнати, де було затишно працювати чи вештатись в халаті. Так в одному комплексі поєднались несумісні вимоги царя.
Створення палацика започаткував сам цар, називаючи його «Монплезю» (з французької — «моя насолода»). Палацик Монплезір створено на штучній терасі на самому березі моря. Будівництво тривало в 1714—1717 рр. З його вікон добре видно море, острів Кронштадт і човни, що прибували в Петергоф. Споруда з червоної цегли, одноповерхова, з центральним корпусом і довгими галереями, що закінчувались бічними павільйонами. Аркади галерей забрані вікнами з скляними шибками, через які видно садок і фонтани в дворику. Коли в Голландії придбали картини нідерландських майстрів, їх розмістили саме в довгих галереях Монплезіра. Серед них була і перша картина Рембрандта в російських мистецьких збірках — «Цар Давид і Іонафан», придбана 1716 року в Амстердамі. Загальна кількість картин нідерландських майстрів Монплезіра сягала двох сотень (200).
Центральний корпус палацика під бароковим дахом з переломом (за вимогою царя) мав центральну залу і по три затишні кімнати обабіч, всіх сім. Розпланування — винятково ясне і функціональне (Секретарська кімната, Спальня, Морський кабінет, Китайський кабінет, кухня, Буфетна). Підлоги зали і галерей на голландський манер викладені чорними і білими пластинами мармуру, а в кімнатах — паркети. Стіни вкривали дубові панелі з картинами голландських художників та делфтські кахлі. Два кабінети прикрасили лаковими панно та порцеляною Китаю та Японії. Розкіш вбрання має центральна зала, в декорі якої — живопис, орнаментальне ліплення і скульптура, камін, голландські кахлі, коштовні ткані і меблі, художні плафони.
Барокові сади Петергофа
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZpTHlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0V1WHlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNFFpVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRa01sUkRFbE9ETWxSREFsUWpjbFJEQWxRalVsUkRBbFFqa3RKVVF3SlVJM0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQlh5VkRNaVZCUWlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE5DVkRNaVZDUWk1cWNHY3ZNekF3Y0hndEpVUXdKVGxFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVJMkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVJNVh5VkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUVM1ZkpVUXdKVGt6SlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXhKVGd6SlVRd0pVSTBKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd3SlVReEpUZ3hKVVF4SlRneUpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpFSlVReEpUaENKVVF3SlVJNVh5VkVNQ1ZDUXlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ055VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNPUzBsUkRBbFFqY2xSREFsUWpBbFJEQWxRa1lsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFrRmZKVU15SlVGQ0pVUXdKVGxHSlVRd0pVSTFKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGSlVReEpUZzBKVU15SlVKQ0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Петергоф — перш за все комплекс барокових садів і павільйонів. Для їх створення був запрошений ландшафтний архітектор з Голландії Леонард ван Гарніхфельд, що працював тут в 1714—1728 рр. Сади розплановані на двох терасах — нижій та верхній.
- Нижня тераса має Нижній сад і Венерін сад в його західній частині. Це найбільша ділянка барокових садів парадної резиденції. Сюди був повернутий головним фасадом і невеликий, двоповерховий палац Петра — Верхні палати, і Великий каскад. В нижньому саду розташовані палац Марлі, Золотий каскад, зниклі фонтани-жарти, Морський канал і в східній частині — улюблений палацик Монплезір, поряд з яким — Китайський садочок. Симетрично Золотому каскаду в східній частині розташували — Каскад драконів. Сади нижньої тераси непомітно переходять в лісопарк.
- Верхній сад розташований за палацом на узвишші. Він менший за площею, близько 15 гектарів, а його характер — більш геометричний, регулярність (симетрія) тут головують. В його створенні діяльно брали участь ландшафтні архітектори Леонард ван Гарніхфельд, Олександр Леблон (учень самого Андре Ленотра), Ніколо Мікетті і Й.-Ф. Браунштейн. З трьох боків його оточують паркани з кам'яними стовпами та парадна брама. Менш парадний за першим призначенням, він мав господарські ділянки з фруктовими деревами. Створення фонтанів зі скульптурами і втручання авторитетних Олександра Леблона і Ніколо Мікетті перетворило Верхній сад на парадний і декоративний. Зараз Верхній сад створюють партери, п'ять басейнів з фонтанами, Фрейлінський корпус. Найбільший з фонтанів — «Нептун» в басейні розмірами 92 на 33 метри. Збільшення і перебудови Великого Петергофського палацу, створені архітектором Вартоломеєм Растреллі, відбилися і на характері Верхнього саду. Растреллі (сам непоганий садівник) підсилив його парадність, замінивши дерев'яне риштування, прикрасив золоченими скульптурами і створив кам'яну браму з боку дороги на Петербург, збережену донині. Барокове розпланування Верхнього саду було знищене наприкінці 18 століття в добу моди на пейзажні парки. Спроби відновити сад бароко були розпочаті лише в 1930-ті роки.
Оранжерея
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZsTDFkcGEybGZjR1YwWlhKb2IyWmZWaTVxY0djdk1qQXdjSGd0VjJscmFWOXdaWFJsY21odlpsOVdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0wTDFSeWFYUnZiaTFRWlhSeWFHOW1MbXB3Wnk4eU1EQndlQzFVY21sMGIyNHRVR1YwY21odlppNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Велика Парадна оранжерея в Нижньому саду — вирішена як невеликий палацовий ансамбль, що нічим не псував парадного враження поряд з розкішними сусідніми спорудами. Несиметрична ділянка дещо виправлена бароковим розплануванням, де на центральній осі створено саму оранжерею, фонтан з золоченою скульптурою і велетенський погріб, прихований в пагорбі. Ймовірно, автором проєкту був італієць Ніколо Мікетті. Реалізацію проєкту в 1722—1729 рр. доручили архітекторам німцю Й-Ф. Браунштейну, що прибув в Петербург разом з уславленим Андреасом Шлютером та росіянину Земцову Михайлу Григоровичу.
Напівциркульний корпус оранжереї нічим не нагадував споруду службового призначення. Фасад має всі ознаки палацової споруди — розфарбування в два кольори, пілястри, рясні ряди великих вікон з півдня, дах з переломом, балюстрада з вазами і навіть дах, критий залізом, привезеним з заводів Демидова. Північний фасад вікон не мав, а його мури і печі захищали рідкісні квіти і цитрусові деревця взимку. В садах Петергофа широко використовували садові культури, які влітку виставляли на терасах, в партерах і біля павільйонів.
Погріб створили вже в 1725 році, зразу по смерті царя Петра І. Він слугував до 1814 року, коли споруда без ремонтів почала руйнуватись, і його розібрали.
Великий каскад
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJsTHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTVNVNE9DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNPVjhsUkRBbE9UUWxSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJERWxPRFpmSlVRd0pVSXlYeVZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TkNWRU1DVkNOUzVxY0djdk16QXdjSGd0SlVRd0pUa3hKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF4SlRnNEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTVYeVZFTUNVNU5DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRObDhsUkRBbFFqSmZKVVF3SlRsR0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3lKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXhKVGcwSlVRd0pVSTFMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Великий каскад теж належить до петровського періоду. Саме тоді інженери з оточення імператора віднайшли потужні джерела води в околицях Ропші і створили водогін для фонтанів Петергофа. Система була настільки вдалою, що стала в пригоді при створенні однієї з найбільших і найпотужніших фонтанних систем в Європі, бо перевищує тривалість подачі води навіть в уславлених фонтанах Версаля.
Водогін йшов під парадним палацом і відкривався в численних фонтанах Великого каскаду, довжина якого дорівнювала первісним розмірам Петровського палацу, меншим за теперішній. Сучасний вигляд скульптур Великого каскаду не відповідає первісному, бо ті були створені з визолоченого свинцю в стилі бароко. Поруйновані і зіпсовані скульптури з свинцю замінили наприкінці 18 століття на стандартні в стилі класицизм, наблизивши їх вигляд до первісного лише зовнішнім золоченням. Грот Великого каскаду відремонтовано, зміцнено і оснащено електрикою та сучасною підсвіткою, яку використовують в сучасних нічних святах і фестивалях. (Скульптури «Самсон, що роздирає пащу лева» в петровський період — ще не було.)
Петергофський павільйон Ермітаж
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE1TDBobGNtMXBkR0ZuWlY5d1lYWnBiR2x2Ymw5cGJsOTBhR1ZmVEc5M1pYSmZVR0Z5YTE5dlpsOVFaWFJsY21odlpsOHdNaTVxY0djdk1qQXdjSGd0U0dWeWJXbDBZV2RsWDNCaGRtbHNhVzl1WDJsdVgzUm9aVjlNYjNkbGNsOVFZWEpyWDI5bVgxQmxkR1Z5YUc5bVh6QXlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF4TDBobGNtMXBkR0ZuWlY5UVpYUmxjbWh2Wmw5aFoyRnBibk4wZEdobGMyVmhMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFJWlhKdGFYUmhaMlZmVUdWMFpYSm9iMlpmWVdkaGFXNXpkSFJvWlhObFlTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Нижню терасу в Петергофі намагались розпланувати симетрично. Залишки симетричного розпланування добре видно і на сучасних планах ансамблю. Від великого каскаду створили дві діагональні алеї, в кінці однієї на сході вибудували Монплезір, в кінці другої на заході — павільйон Ермітаж. Останній навіть називали — Малим Монплезіром і за малі розміри, і за розташування на березі моря, і за противагу згідно з планом розташування. Павільйон Ермітаж — обов'язкова споруда садів бароко, що слугувала для усамітнення чи таємних зустрічей і перемов. Для збільшення відокремленості його побудовано на штучній терасі серед басейну з водою. Дістатися до нього можна було лише через перекидний місток. Павільйон створено за проєктом архітектора Й-Ф. Браунштейна, початок будівництва — в 1721 р. Павільйон двоповерховий: перший поверх — великий вестибюль з бічними сходами на другий. Другий поверх поділено на галерею та парадну залу. Фронтони павільйону колись прикрашали алегоричні скульптури чотирьох пір року, які створив скульптор К.Оснер з алебастру (нині втрачені і не відновлені). Залу другого поверху освітлюють французькі вікна-двері, захищені внизу декоративним риштуванням. Петро І жив так, наче смерть не для нього. Вже хворим він дав 1724 року наказ створити декор парадної зали, який зробили вже по його смерті. Стіни знизу мали дубові панелі, а проміжки між вікнами — дверима прикрашені невеликими картинами як шпалерами.
По смерті імператора павільйон не чіпали, але підлогу першого поверху вкрили мармуровими плитками, а підлогу другого — паркетом, малюнок якого скопіювали з однієї з зал Монплезіру. До ремонтів і декору залу залучали і архітектора і декоратора Вартоломея Растреллі.
В 1941—1944 роках, під час перебування в Петергофі німецьких фашистів, павільйон початку 18 ст. використали як кулеметний пункт, були втрачені декор і навіть частина північного муру. В повоєнні роки, коли Великий Петергофський палац стояв руїною, павільйон Ермітаж був першим відреставрованим до 1952 року і першим відкритим для відвідин.
Петергофський павільйон Ермітаж — один з найстаріших серед збережених в Російській Федерації.
Палац Марлі
Палац створено за часів життя Петра І на згадку про відвідини розкішної садиби принца Монморансі і палацу з тією ж назвою під Парижем. Петергофський Марлі розташований на західному кордоні Нижнього парку. Проєкт одноповерхового палацу створив архітектор Й.-Ф. Браунштейн. Восени 1720 року його заклали, а влітку 1721 — мури вибудували до карнизу. Проєкт і результат не задовольнили примхливого монарха, той наказав вибудувати і другий поверх. Фасади і кімнати тинькували в 1722-му, первісну черепицю замінили на залізо. В палаці виконували ремонти, а приміщення використовували для проживання вельможних осіб, що відвідували Петергоф. З років правління імператриці Катерини II палац Марлі став чимось на кшталт меморіального музею царя-реформатора.
Нетривкі підмурівки початку 18 ст. і підвищена волога місцевих ґрунтів почали загрожувати палацу наприкінці 19 століття, коли його стіни розтріскалися і загрожували обвалом. Реставрацію провели за радикальною методою. Палац обміряли, а весь декор і підлоги зняли і відремонтували. Мури з тріщинами розібрали до підмурівків. Був створений новий фундамент з бетону, і вже на бетонних підмурівках наново відбудували двоповерховий палац в історичній стилістиці. Реставраційним відновленням споруди в 1898—1899 рр. керував архітектор А. Семенов. Але 1901 року палац постраждав від пожежі, що пошкодила спальню і Чінаровий кабінет, що отримав назву за декор, створений з чинарової деревини. Після перевороту більшовиків в жовтні 1917 року палац Марлі перетворили на історико-побутовий музей. В роки фашистської навали 1941—1944 рр. споруда була поруйнована під час артилерійського обстрілу. Палац ззовні відновили наново в 1954—1955 роках. Реставрацію першої черги інтер'єрів закінчили 1982 року, коли споруду відкрили для відвідин.
Марлінський каскад
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelprTHlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJERWxPREVsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJEQWxRalF1YW5Cbkx6TXdNSEI0TFNWRU1DVTVOeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJERWxPREVsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJEQWxRalF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE1TDFCbGRHVnlhRzltWDBkdmJHUmxibDl6ZEdGcGNsOWpZWE5qWVdSbFh6RTRPVEF0TVRrd01DNXFjR2N2TXpBd2NIZ3RVR1YwWlhKb2IyWmZSMjlzWkdWdVgzTjBZV2x5WDJOaGMyTmhaR1ZmTVRnNU1DMHhPVEF3TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Каскад має декілька назв: Марлінський каскад, Золотий каскад, Каскад золотих сходів. Він створений по замові самого Петра I, що узяв за зразок подібний каскад в садибі Марлі під Парижем. Проєкт каскаду і прилеглих частин барокового саду створив архітектор Ніколо Мікетті. Скутий замовою самого царя, італійський архітектор був вимушений повторити французький зразок. Петро І втрутився в проєкт, зменшив кількість золотих сходинок. Будівельні матеріали для майбутнього каскаду почали готувати з 1722 року. Влітку того ж року до каскаду підвели водогін, створили підмурівки. За проєктом Ніколо Мікетті в ливарній майстерні відливали з свинцю скульптури. Цар знову втрутився в проєкт і наказав створити нову скульптуру «Геркулес, що б'ється з Гідрою», з семи пащ якої текла вода каскадом. Нову скульптуру доручили створити Карло Бартоломео Растреллі, але він встиг виробити лише три маскарони морських чудовиськ, які визолотили.
Петро І хворів, Ніколо Мікетті повернувся до Риму, в січні 1725-го цар помер. Недобудований каскад передали помічнику Мікетті — Михайлу Земцову з наказом спростити декор і швидше закінчити роботи. Політичні зміни в імперії призупинили роботи. Їх відновили лише 1731 року, коли Земцову дали 150 будівельників для завершення каскаду. Каскад створено за новим проєктом Земцова, де підкреслене значення золотих сходинок і зменшене значення басейну внизу, що мав французький зразок. Геркулеса, що б'ється з Гідрою — не було. Тому Земцов поставив на верхньому парапеті мармурові скульптури Нептуна, Тритона з мушлею та Морської німфи. З пограбованого саду бароко біля Меншиковського палацу в Петербурзі — вивезли всі скульптури: мармуровими — прикрасили Літній сад, а частку (з золоченого свинцю) встановили на Марлінському каскаді в Петергофі. Аби збільшити кількість скульптур, в середині 18 ст. додали визолочені, але дерев'яні. Згідно з описами 1783 року Марлінський каскад мав 10 скульптур з свинцю і шість — з мармуру. Каскад простояв до кінця 19 століття, коли його ремонт і реставрацію доручили Бенуа Миколі Леонтійовичу. Він обережно реставрував саму споруду, замінивши пошкоджені деталі на довготривалі. Пошкоджені скульптури з свинцю зняли і знищили. Їх замінили на мармурові другорядні, придбані в Італії. У такому вигляді каскад увійшов в роки 2-ї світової війни, коли був пошкоджений.
У повоєнні роки — ремонт. Кориснішою була реставрація 1973—1980 років, коли провели реставрацію всього куточка саду біля палацу Марлі до Олімпійських ігор в Москві 1980 р., коли всі дерев'яні частини Марлінського каскаду замінили на кам'яні.
Єлизаветинський період
Великий Петергофський палац
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0xTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE5DNWZKVVF3SlRreEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXhKVGc0SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJNVh5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05GOGxNamd4SlRJNVh6SXdNVEV0TURndE1UWXVhbkJuTHpNMU1IQjRMU1ZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TkM1ZkpVUXdKVGt4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVReEpUZzRKVVF3SlVKRkpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkY4bE1qZ3hKVEk1WHpJd01URXRNRGd0TVRZdWFuQm4uanBn.jpg)
Увагу на Петергоф звернула імператриця Єлизавета Петрівна, яку вже не задовольняли петровського часу Верхні палати. До створення величного палацу залучили архітектора Вартоломея Растреллі, що працював в Петергофі десять років, починаючи з 1746-го. Проєкти перебудов і збільшення палацу для імператриці остання переробляла декілька разів, поки не був вибудуваний варіант видовженого палацу з галереями і бічними павільйонами (в одному — припалацова церква апостолів Петра і Павла, в другому — Зала під гербом). Фасад нового палацу досяг майже 300 метрів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxsTDFCbGRHVnlhRzltWDNCaGJHRmpaVjh3TVM1cWNHY3ZNekF3Y0hndFVHVjBaWEpvYjJaZmNHRnNZV05sWHpBeExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Декор нового палацу створювала армія іноземних і російських майстрів — * два плафони — Бартоломео Тарсія
- плафон «Рінальдо і Арміда» для Аудієнц-зали — П. Балларіні
- шістнадцять декоративних картин над дзеркалами — Джузеппе Валеріані
- різьблені деталі дерев'яного декору — іноземці К. Жирардон, Й. Шталмеєр, Л. Роллан та ін.
- стінописи і живопис на тиньку стель — російські декоратори І. Скородумов, П. Семенов, Є. Морозов та ін., а керував бригадою іноземець Каравак.
- Парковий павільйон Ермітаж теж не задовольняв імператрицю. Створили новий Ермітаж за проєктом Растреллі — в самому палаці.
Парк суттєвих змін чи перепланування — не зазнав. Деякі частини барокового декору потроху знімали чи заміняли на більш стриманий в стилі класицизм. Але практично все було знищене в пожежі під час 2-ї світової війни. В тил були вивезені лише зразки меблів, ткані, живопис. Частку садових скульптур і паркети в повоєнні роки знайшли в Німеччині. Серед остаточно зниклих і не знайдених була уславлена скульптура з Великого каскаду — «Самсон роздирає пащу лева».
Палац нині — реставраційна копія споруди середини 18 ст., створена з урахуванням великого іконографічного матеріалу та старих креслень і малюнків архітектора Растреллі.
- Відновлені і реставровані парадні сходи
- Відновлена і реставрована Бальна зала
- Відновлені і реставрована Музична зала.
В добу Катерини II та імператора Павла
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTHlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUmlWRU1TVTRNaVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDUkY4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFqVWxSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EUWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWprdWFuQm5Mek13TUhCNExTVkVNQ1U1UkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JpVkVNU1U0TWlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ1JGOGxSREFsUWtZbFJEQWxRalVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFqTWxSREFsUWtVbFJERWxPRFFsUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Катерина II — не любила Петергоф, бо все тут сильно нагадувало присутність Петра I та Єлизавети Петрівни, стосунки з якою були складні і неприємні. Для німецької князівни головними резиденціями були Зимовий палац, резиденція Пелла та Великий Царськосільський палац, які вона активно і наполегливо декорувала і обживала все життя.
Але повністю ігнорувати літню резиденцію в Петергофі було неможливо. Катерина облаштувала власні апартаменти — в бічній прибудові палацу Монплезір, інтер'єри якої в стилі класицизм переробив архітектор Джакомо Кваренгі. Була істотно перероблена і Тронна зала в Великому Петергофському палаці — теж в стилі класицизм. Стіни Чесменської зали прикрасили сценами військових перемог в царювання Катерини II, які виконав німецький художник Якоб Хаккерт (1737—1807). В Петергофський палац, подалі від очей, Катерина II наказала перевезти і уславлену серію портретів випускниць Смольного інституту шляхетних дівиць, яку створив художник Левицький Дмитро Григорович (1735—1822), бо серія нагадувала імператриці про ранню смерть деяких смолянок.
- Олександра Левшина, 1775 р.
- Федосья Ржевська та Анастасія Давидова
- Наталя Борщова, 1776 р.
- Глафіра Алимова, 1773 р.
Вдалим і дещо несподіваним додатком до ансамблю початку 18 ст. стала скульптурна група «Нептун», яку розмістили в Верхньому саду. Ще за часів ремонтів 1730-х років тут розмістили скульптурну групу Нептун і тритони, створену з свинцю. Нетривкий матеріал деформувався і руйнувався в вологому оточенні. Скульптури зняли. 1797 року в Петергоф перевезли скульптурний фонтан з бронзи 17 століття, який придбав в місті Нюрнберг імператор Павло. Бронзові скульптури фонтану виконав нюрнберзький скульптор і ювелір Христофор Ріттер з помічниками Єремією Ейслером та Георгом Швайгером в проміжок 1650—1660 років. Тому так несподівано бачити в російському палацовому ансамблі — німецького Нептуна, герб ратуші міста Нюрнберг, алегорії німецьких річок Регніц та Пегніц, вершників на фантастичних морських конях-гіппокампах. В роки перебування німецьких фашистів в Петергофі, скульптурна група 17 ст. була демонтована і злочинно вивезена в Нюрнберг, хоча була майном іншої держави протягом 150 років (гроші за скульптури виплачені ще 1797 року.) Скульптури знайшли лише в 1947 році і повернули в Петергоф, після реставрації Вехнього саду її знову встановили на колишнє місце в басейні.
- Морський кінь і тритон
- Відновлена і реставрована Тронна зала
- Нептун петергофський
Ансамбль у XIX столітті
Головне ядро ансамблю, створене впродовж 18 ст., надалі не чіпали. В Нижньому саду розібрали старі і пошкоджені фонтани-жарти доби Петра I, фігурки яких були створені з свинцю. Згадкою про них нині слугує лише маленький, але динамічний фонтан з собачкою, що женеться за качкою (прихований в кущах). В нижньому парку створили і Левиний каскад в стилі пізнього класицизму, що випадав з барокової стилістики ансамблю.
Фрейлінські будинки
Навпаки, барокову стилістику підтримали фасади нового Фрейлінського корпусу, створеного в 1853—1858 рр. обабіч Верхнього саду і неподалік від палацової церкви. Кам'яні і більш комфортні Фрейлінські будинки замінили дерев'яні, що стояли на цьому ж місці. Це дві споруди на два поверхи з мезонінами, поєднані галереєю. Середня частина обох споруд підкреслена павільйоном, прикрашеним рустом, колонами, балконами з золоченими решітками, лучковими фронтонами і розкішним ліпленим декором. Фасади прикрашають великі вікна і розфарбування в два кольори. Стилістика барокова, але лише віддалено нагадувала стиль самого Растреллі. Розпланування — коридорного типу, житлові приміщення скромні — як в тодішніх, буржуазних помешканнях. В підрадянський період тут розмістили Будинок відпочинку трудящих. Наприкінці 20 століття Будинок відпочинку ліквідували та розташували .
В 19 столітті з Петергофа в Імператорський Ермітаж — вивезли найкоштовніші картини нідерландських художників, серед яких були твори Рембрандта, Яна Стена, Адама Сіло, Ваувермана. Вологий клімат сприяв знищенню деяких з них. Умови зберігання в Ермітажі були сприятливіші.
Період між двома світовими війнами
Ансамбль був музеєфікований. Неподалік розташували санаторії та будинки відпочинку в колишніх магнатських палацах вздовж Петергофського щоссе. Відомо, що Петергоф поспіхом відвідав Сталін, що не любив Ленінград, а відпочивав — на Кавказі.
Відновлення поруйнованого ансамблю
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZqTDFCbGRHVnlhRzltWDNCaGJHRmpaVjlwYmw5VWIySjFYMWR2Y214a1gxTnhkV0Z5WlM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFVHVjBaWEpvYjJaZmNHRnNZV05sWDJsdVgxUnZZblZmVjI5eWJHUmZVM0YxWVhKbExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd3THlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTVNVNE9DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJERWxPREVsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJEQWxRalJmSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneVh5VkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1TVTRPQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSVjhsUkRFbE9EUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ESWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQXVhbkJuTHpJd01IQjRMU1ZFTUNVNU1TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNU1U0T0NWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUWtFbFJEQWxRakFsUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUmZKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd5WHlWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTVNVNE9DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JWOGxSREVsT0RRbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrUWxSREVsT0RJbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBdWFuQm4uanBn.jpg)
В період 1941—1944 років Петергофський палац був зруйнований артобстрілом і стояв без дахів. Лише в 1955 р. були відновлені тільки його фасади, вікна і дахи. Відновленню споруди передували обміри руїн, збори залишків декору, вивезення сміття і руїн, створення архітектурної моделі ансамблю.
Як відомо, барокове розпланування Верхнього саду було знищене наприкінці 18 століття в добу моди на пейзажні парки. Спроби відновити сад бароко були розпочаті лише в 1930-ті роки, але в перешкоді стала 2-га світова війна. За роки німецької окупації Верхній сад був повністю знищений, а його скульптури — пограбовані. Поруйнований Верхній сад був відновлений в стилі бароко в 1962—1972 роках за проєктом архітектора П. П. Ковалевського та інженерів зеленого будівництва К. Д. Агапової та Р. Ф. Контської.
Досить вдалою була реставрація західної частини Нижнього саду біля Марлінського каскаду і палацу Марлі. Тут був відновлений садок Венери, вал і мур, що захищав ділянку від вологи і холодних вітрів з Балтики (проєкт В. С. Баніге, К. Д. Агапової, Л. В. Гарагашьян, М. Н. Мікішатьєва). В 1973—1975 рр. земляний вал розчистили від хащів, повернули йому правильну, геометричну форму. Реставрували підпірний мур, відновили карниз, створили сходи по середині валу і в його кінцівках. До 1978 року відновили і рослинність з урахуванням стародавніх начерків і планів початку 18 ст.
Реставрований садово-парковий ансамбль — міг стати конгломератом порожніх музейних споруд, з яких остаточно виштовхнули життя. Тому започаткували відновлення історичних інтер'єрів на добу початку і середини 18 століття. В Великому Петергофському палаці відновили Кабінет Петра I, Тронну залу Катерини II, реставрували зали Монплезіра, палацу Марлі. На колишні місця повернули ті меблі, гобелени і речі, які встигли евакуювати. В Петергофі реставрували не тільки розкішні інтер'єри, а зробили спробу відновити дух імператорської резиденції. Звідси розташування в саду скульптури «Петро І з королем Франції Луї XV дитиною на руках» (скульптор Бернштам, 1890 р.), портрети імператриць в музейних залах. Нова буржуазна влада Росії поспішає продемонструвати власну державницьку спадковість від власних структур колишньої Російської імперії.
Музейний комплекс має кошти і активно купує речі музейного значення для власних збірок. Серед повоєнних надходжень — французька і німецька порцеляна, вироби художнього скла, антикварні меблі. Серед екзотичних речей 18 століття — голландські мозаїчні панно, створені з дрібних мушлей тропічних морів. Надходження з-за кордону комплексу художніх і меморіальних речей родини Бенуа обумовило створення Музею родини Бенуа в залах Фрейлінського корпусу. В ведення Петергоського музею передано і палацово-парковий ансамбль 18 століття Оранієнбаум.
- Кабінет Петра І.
- Ск. Бернштам. «Петро І з королем Франції Луї XV дитиною на руках», 1890 р.
- Квітник біля Каскаду драконів
- Афіна Джустініані.
- Вази Великого каскаду
- Скульптури Антоніо Бонацца
- Погруддя Психеї, 18 ст.
- Відновлені і реставровані земляний вал і мур
- Відновлені і реставровані Монплезір і Катериниський корпус, вигляд з моря
- Відновлений і реставрований квітник Монплезіра
- Реставрований земляний вал і мур
- Алегорія Зими
Самсон, що роздирає пащу лева
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTDFOaGJYTnZiaTFRWlhSbGNtaHZaaTVxY0djdk1qQXdjSGd0VTJGdGMyOXVMVkJsZEdWeWFHOW1MbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Нинішня декоративна скульптура в Петергофі, що виставлена в садах і фонтанах, не належить до видатних зразків. Але є виняток — і це «Самсон, що роздирає пащу лева». Коли Морський канал по смерті Петра І втратив судноплавну функцію, широкий гаванець (Ковш) у підніжжя Великого каскаду задумали використати для нового фонтану. Ним став «Самсон». За основу взяли алегоричну фігуру гравюри І. Зубова з зображенням Полтавського розгрому армії шведського короля Карла XII і українського війська гетьмана Івана Мазепи. Головна подія Полтавської битви відбулася в день Св. Сампсонія Милостинця 27 червня 1709 року. На аркуші — алегоричне зображення Самсона, що розриває пащу лева. В Самсоні вбачали алегорію зміцнілого Московського царства, що перемогло тодішню Шведську імперію, в гербі якої — Лев.
Скульптурну групу Самсона замовили скульптору Карло Бартоломео Растреллі, яку виготовили 1735 р. зі свинцю. В гаванці спорудили постамент, під який підвели дерев'яний водогін. Найбільший струмінь бив з пащі лева, менші — з ротів восьми бічних дельфінів. Наприкінці 18 століття започаткували повну заміну поруйнованих часом і вологою свинцевих скульптур Великого каскаду і Самсона. Аби спростити завдання, використали античні копії відомих скульптур Петербурзької академії мистецтв з додатками декількох авторських та декоративних ваз. До відновлення скульптур в бронзі залучили всіх скульпторів доби класицизму, серед яких були — Шубін Федот Іванович, Мартос Іван Петрович, І. П. Прокофьєв, Ф. Ф. Щедрін, Ж. Д. Рашетт. Відливання бронзових замінників розтяглося до 1806 року. Головну скульптурну групу доручили виконати Козловському Михайлу Івановичу. Він відтворив рішення, запропоноване ще скульптором Карло Бартоломео. До 1941 року на Великому каскаді столяло — 15 скульптур оригіналів скульпторів доби класицизму, 22 скульптурні копії з античних зразків, 20 бронзових декоративних чаш і ваз.
Частку скульптур вдалося сховати до прибуття фашистів, але на місцях залишили скульптури Тритонів, алегоричні фігури річок «Волхов» і «Нева», барельєфи, герми, бюсти і велетенську групу «Самсон, що роздирає пащу лева». Всі вони були демонтовані інженерами і вояками нацистської Німеччини і зникли.
В повоєнний період на Великий каскад вдалося повернути частку збережених скульптур і вази, два мармурові погруддя «Зима» та «Весна», повернуті з Німеччини. Самсон — зник безслідно. Було прийняте рішення відновити скульптурну групу наново на основі обмірів, фотознімків і іконографічних матеріалів. Відновлену групу виконав скульптор В. Л. Симонов з Михайловим М. В., яку відливали з бронзи на ленінградському заводі «Монументскульптура». Перевезення відновленого «Самсона» вулицями Ленінграда перетворилося на справжню тріумфальну ходу народу, що витримав нелюдські іспити війни і політичного режиму. На новому етапі відновлений «Самсон» ставав ще одним уособленням перемоги в війні, уособленням здатності народу до відновлень і надій, які зникають останніми.
Див. також
- Російське бароко
- Сад бароко
- Велика Північна війна
- Імперія
- Карло Бартоломео Растреллі
- Растреллі (значення)
- Садово-паркова скульптура
- Фонтан
- Оранжерея
- Садівник
- Андре Ленотр
- Вартоломей Растреллі
- Павільйон
- Креслення архітектора
- Архітектурна модель
- Порцеляна Делфта
- Порцеляна
- Безбожна п'ятирічка
- Реставрація (мистецтво)
- Експонат
- Реставраційна копія споруди
- Левицький Дмитро Григорович
- Козловський Михайло Іванович
- Венеціанська скульптура 18 століття
- Музей садово-паркового мистецтва (Санкт-Петербург)
- Палацово-паркові ансамблі передмість Санкт-Петербурга
- Список репресованих радянських художників
- 13923 Петергоф
Примітки
- . Архів оригіналу за 6 червня 2013. Процитовано 19 січня 2012.
Джерела
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxsTHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNaVZFTVNVNE15VkVNU1U0Umw4bFF6SWxRVUlsUkRBbFFUUWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFF6SWxRa0pmSlVRd0pVSXlYeVZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TkNWRU1DVkNOUzVxY0djdk1qQXdjSGd0SlVRd0pVRXhKVVF4SlRneUpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3lKVVF4SlRnekpVUXhKVGhHWHlWRE1pVkJRaVZFTUNWQk5DVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRE1pVkNRbDhsUkRBbFFqSmZKVVF3SlRsR0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3lKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXhKVGcwSlVRd0pVSTFMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- Ардикуца В. Е. Петродворец. Путеводитель. — Л., Лениздат, 1974. 192 с., вкл. ил.
- Гусаров А. Ю. Петербург — столица фонтанов. Путеводитель по фонтанам Санкт-Петербурга — СПб, 2008. — .
- «Памятники архитектры пригородов Ленинграда», Л, Стройиздат, Ленинградское отделение, 1983
- «Архитектурная графика России. 1-я половина 18 века», Гос. Эрмитаж, научный каталог, Л, «Искусство», 1981
- Малиновский К. В. Доменико Трезини. — СПб.: Книга, 2007. — 231 с. —
- Овсянников Ю. М. «Великие зодчие Санкт-Петербурга: Трезини Д., Растрелли Ф., Росси К.» Изд. 2-е, доп. — СПб: Искусство-СПБ, 2000. — 632 с. —
- Иогансен М. В."Михаил Земцов", серия «Зодчие нашего города», Л, Лениздат, 1975
- Сборник «Русскоеискусство бароко. Материалы и исследования», М, «Наука», 1977
- Пилявский В. И., Славина Т. А., Тиц А. А. и др."История русской архитектуры", М, «Архитектура», 2004
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Петергоф (палацово-парковий ансамбль) |
- Офіційний сайт музею-заповідника «Петергоф» [ 24 травня 2007 у Wayback Machine.]
- Стародавні фото Петергофа з колекції NYPL [ 30 грудня 2011 у Wayback Machine.]
- Петергоф: фото, статті, інформація для туристів [ 12 січня 2012 у Wayback Machine.]
- ГМЗ «Петергоф» на порталі «Музеи России» [ 19 січня 2012 у Wayback Machine.]
- Петергоф: аудіогід, статті, інформація для туристів [ 30 квітня 2021 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Petergof palacovo parkovij ansambl nim Peterhof Petrovskij dvir dvir carya Petra muzejnij kompleks palaciv i parkiv 18 19 stolit na vidstani 29 kilometriv vid Sankt Peterburga Z 1944 po 1997 roki mistu zminili nimecku nazvu z Petergof na Petropalac Istorichna nazva Petergof povernuta 1997 roku skasovanij Petergof palacovo parkovij ansambl Sankt Peterburg Petergof Velikij kaskadPetergof Velikij kaskadKoordinati 59 53 08 pn sh 29 54 14 sh d 59 88556 pn sh 29 90389 sh d 59 88556 29 90389Krayina RosiyaMisto Sankt PeterburgTip d i prirodoohoronna teritoriyaTip budivli palacPlosha 640 1 gaStil barokoAvtor proyektu Oleksandr Leblon Vartolomej RastrelliBudivelnik Oleksandr Leblon Vartolomej RastrelliArhitektor Oleksandr LeblonZasnovnik Petro IPersha zgadka 1710 r Data zasnuvannya 1711 r Pochatok budivnictva 1714 r Pobudovano 1755 r uporyadkuvannya parku sporudzhennya dodatkovih budivel ostatochne ozdoblennya palacu trivali blizko 60 rokiv pislya pozhezhi v 1721 r palac bulo vidnovleno rozshireno v 1745 1755 rr sporuda Frejlinskogo korpusu naprikinci 19 st Osnovni dati 1714 1755 rr Budivli palac bichni galereyi palacova cerkva Korpus pid gerbom palac Monplezir paviljon Ermitazh palac Marli Velika Paradna oranzhereya Velikij kaskad arhitektor Oleksandr Leblon Kaskad drakoniv Kaskad zolota gora Verhnij park Nizhnij park Venerin sad Kitajskij sadochok Morskij kanal Rimski fontani Fontani Adam Yeva Piramida Sonce Dubok toshoVidomi meshkanci Petro I sadivnik Leonard van Garnihfeld Oleksandr Leblon Nikolo Miketti Zemcov Mihajlo Grigorovich inzhener Tuvolkov arhitektori Vartolomej Rastrelli Dzhakomo Kvarengi Benua Mikola Leontijovich fontanni majstri Pol Saulem brati italijci Dzhuliano ta Dzhovanni Baratini hudozhniki Bartolomeo Tarsiya Filip Pilman Dzhuzeppe Valeriani skulptori Nikolo Pino Karlo Bartolomeo Rastrelli Kozlovskij Mihajlo Ivanovich Status Kulturne nadbannya Rosijskoyi federaciyiStan zadovilnijPetergof palacovo parkovij ansambl Sankt Peterburg Petergof palacovo parkovij ansambl Sankt Peterburg Rosiya Mediafajli u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Petergof znachennya Peredumovi i StrilnaPodorozhnij palac dlya carya v Strilni Restavracijna kopiya sporudi Stvorennyu paradnoyi carskoyi rezidenciyi v Petergofi pereduvala sproba stvoriti rezidenciyu v mistechku Stryelna na pivdennomu berezi Baltijskogo morya Tam bula znajdena vidpovidna dilyanka z pagorbom na yakomu i zaklali velichnij carskij palac Plaska dilyanka zemli do morya vikoristana dlya stvorennya troh kanaliv i veletenskih rozmiriv sadu baroko Na miscevij richci sporudili mlini dlya rozpilki kolod a nepodalik derev yanij podorozhnij palac dlya carya Todishnya moda na vse italijske sponukala vikoristati proyekti same italijskih arhitektoriv i sadivnikiv Do stvorennya rezidenciyi vidrazu zaluchili batka i sina Rastrelli italijciv zaproshenih z Franciyi na sluzhbu do carya Petra I Minlivij v rishennyah ne zavzhdi psihichno stabilnij car volav rozkishnu rezidenciyu z palacom i parkom ne girshim za Versal Tomu vidstoroniv vid keruvannya Karlo Bartolomeo Rastrelli a proyekt palacu doruchiv italijcyu Sebastyanu Chipriani Rozkishnij proyekt Chipriani dovoli chudernackij ne zadovolniv primhlivogo carya yak ne zadovolniv i strimanij oriyentovanij na zrazki francuzkogo klasicizmu 17 stolittya proyekt Oleksandra Leblona Kinec kincem palac doruchili rimskomu arhitektoru Nikolo Miketti Ale trivali podiyi i nadto dovge zavershennya Velikoyi Pivnichnoyi vijni tak visnazhili carya sho vin oholonuv do stvorennya rezidenciyi v Stryelni i perenis yiyi stvorennya v Petergof sho buv navproti Kronshtadtu i trohi dali vid Peterburgu Etapi stvorennyaPetrovskij period Yelizavetinskij period doba imperatrici Katerini II ansambl v 19 st period mizh dvoma svitovimi vijnami vidnovlennya porujnovanogo ansamblyu na pochatku 21 st Petrovskij periodBasejn fontan Sonce Volyer i skulptura Putti na delfini Ni Peterburg ni Strelna ni Petergof ne mali i ne mayut fortechnih ukriplen bo znahodilis pid neupinnim zahistom Kronshtadtu i vijskovogo flotu Rosiyi Vid Peterburga do Petergofu car rozdav zemelni dilyanki velmozham i pribichnikam z nakazom stvoriti zamiski palaci i sadi Zrazki inshim podavali sam car i general gubernator Peterburga Menshikov Oleksandr Danilovich Harakter Petra I nastoyanij na protirichchyah i nespodivankah vidbivsya i na zabudovi v Petergofi Z odnogo boku ce paradna carska rezidenciya yevropejskogo zrazka z drugogo malenka sadibka osobi sho polyublyala neveliki sadochki i nizki i tepli kimnati de bulo zatishno pracyuvati chi veshtatis v halati i grizti soloni limoni chi ogirki yaki vin polyublyav Kam yanij palac dlya carya stvorili na pagorbi Verhni palati za nim barokovij Verhnij sad a do morya vikopali kanal z kivshem gavancem Nizhnij park takozh prikrasili vsima timi paviljonami sho pritamanni sadam baroko tut i paviljon i Volyeri dlya ptahiv i Oranzhereya i fontani zharti parkovi lavi parteri tosho Ce i bula paradna rezidenciya rosijskogo monarha Monplezir Monplezir i sadok v jogo dvorikuRembrandt Scena proshannya carya Davida i Ionafana Zhiti i pracyuvati vin perebravsya v palacik Monplezir de stvorili nevelichkij sadochok i nizki i tepli kimnati de bulo zatishno pracyuvati chi veshtatis v halati Tak v odnomu kompleksi poyednalis nesumisni vimogi carya Stvorennya palacika zapochatkuvav sam car nazivayuchi jogo Monplezyu z francuzkoyi moya nasoloda Palacik Monplezir stvoreno na shtuchnij terasi na samomu berezi morya Budivnictvo trivalo v 1714 1717 rr Z jogo vikon dobre vidno more ostriv Kronshtadt i chovni sho pribuvali v Petergof Sporuda z chervonoyi cegli odnopoverhova z centralnim korpusom i dovgimi galereyami sho zakinchuvalis bichnimi paviljonami Arkadi galerej zabrani viknami z sklyanimi shibkami cherez yaki vidno sadok i fontani v dvoriku Koli v Gollandiyi pridbali kartini niderlandskih majstriv yih rozmistili same v dovgih galereyah Monplezira Sered nih bula i persha kartina Rembrandta v rosijskih misteckih zbirkah Car David i Ionafan pridbana 1716 roku v Amsterdami Zagalna kilkist kartin niderlandskih majstriv Monplezira syagala dvoh soten 200 Centralnij korpus palacika pid barokovim dahom z perelomom za vimogoyu carya mav centralnu zalu i po tri zatishni kimnati obabich vsih sim Rozplanuvannya vinyatkovo yasne i funkcionalne Sekretarska kimnata Spalnya Morskij kabinet Kitajskij kabinet kuhnya Bufetna Pidlogi zali i galerej na gollandskij maner vikladeni chornimi i bilimi plastinami marmuru a v kimnatah parketi Stini vkrivali dubovi paneli z kartinami gollandskih hudozhnikiv ta delftski kahli Dva kabineti prikrasili lakovimi panno ta porcelyanoyu Kitayu ta Yaponiyi Rozkish vbrannya maye centralna zala v dekori yakoyi zhivopis ornamentalne liplennya i skulptura kamin gollandski kahli koshtovni tkani i mebli hudozhni plafoni Barokovi sadi Petergofa Morskij kanal Nizhnij sad Petergof persh za vse kompleks barokovih sadiv i paviljoniv Dlya yih stvorennya buv zaproshenij landshaftnij arhitektor z Gollandiyi Leonard van Garnihfeld sho pracyuvav tut v 1714 1728 rr Sadi rozplanovani na dvoh terasah nizhij ta verhnij Nizhnya terasa maye Nizhnij sad i Venerin sad v jogo zahidnij chastini Ce najbilsha dilyanka barokovih sadiv paradnoyi rezidenciyi Syudi buv povernutij golovnim fasadom i nevelikij dvopoverhovij palac Petra Verhni palati i Velikij kaskad V nizhnomu sadu roztashovani palac Marli Zolotij kaskad znikli fontani zharti Morskij kanal i v shidnij chastini ulyublenij palacik Monplezir poryad z yakim Kitajskij sadochok Simetrichno Zolotomu kaskadu v shidnij chastini roztashuvali Kaskad drakoniv Sadi nizhnoyi terasi nepomitno perehodyat v lisopark Verhnij sad roztashovanij za palacom na uzvishshi Vin menshij za plosheyu blizko 15 gektariv a jogo harakter bilsh geometrichnij regulyarnist simetriya tut golovuyut V jogo stvorenni diyalno brali uchast landshaftni arhitektori Leonard van Garnihfeld Oleksandr Leblon uchen samogo Andre Lenotra Nikolo Miketti i J F Braunshtejn Z troh bokiv jogo otochuyut parkani z kam yanimi stovpami ta paradna brama Mensh paradnij za pershim priznachennyam vin mav gospodarski dilyanki z fruktovimi derevami Stvorennya fontaniv zi skulpturami i vtruchannya avtoritetnih Oleksandra Leblona i Nikolo Miketti peretvorilo Verhnij sad na paradnij i dekorativnij Zaraz Verhnij sad stvoryuyut parteri p yat basejniv z fontanami Frejlinskij korpus Najbilshij z fontaniv Neptun v basejni rozmirami 92 na 33 metri Zbilshennya i perebudovi Velikogo Petergofskogo palacu stvoreni arhitektorom Vartolomeyem Rastrelli vidbilisya i na harakteri Verhnogo sadu Rastrelli sam nepoganij sadivnik pidsiliv jogo paradnist zaminivshi derev yane rishtuvannya prikrasiv zolochenimi skulpturami i stvoriv kam yanu bramu z boku dorogi na Peterburg zberezhenu donini Barokove rozplanuvannya Verhnogo sadu bulo znishene naprikinci 18 stolittya v dobu modi na pejzazhni parki Sprobi vidnoviti sad baroko buli rozpochati lishe v 1930 ti roki Oranzhereya Oranzhereya zagalnij viglyadSk Karlo Bartolomeo Rastrelli Fontanna skulptura Triton z morskim chudoviskom vidnovlena u 1956 r za starimi malyunkami skulptor A Gurzhij Velika Paradna oranzhereya v Nizhnomu sadu virishena yak nevelikij palacovij ansambl sho nichim ne psuvav paradnogo vrazhennya poryad z rozkishnimi susidnimi sporudami Nesimetrichna dilyanka desho vipravlena barokovim rozplanuvannyam de na centralnij osi stvoreno samu oranzhereyu fontan z zolochenoyu skulpturoyu i veletenskij pogrib prihovanij v pagorbi Jmovirno avtorom proyektu buv italiyec Nikolo Miketti Realizaciyu proyektu v 1722 1729 rr doruchili arhitektoram nimcyu J F Braunshtejnu sho pribuv v Peterburg razom z uslavlenim Andreasom Shlyuterom ta rosiyaninu Zemcovu Mihajlu Grigorovichu Napivcirkulnij korpus oranzhereyi nichim ne nagaduvav sporudu sluzhbovogo priznachennya Fasad maye vsi oznaki palacovoyi sporudi rozfarbuvannya v dva kolori pilyastri ryasni ryadi velikih vikon z pivdnya dah z perelomom balyustrada z vazami i navit dah kritij zalizom privezenim z zavodiv Demidova Pivnichnij fasad vikon ne mav a jogo muri i pechi zahishali ridkisni kviti i citrusovi derevcya vzimku V sadah Petergofa shiroko vikoristovuvali sadovi kulturi yaki vlitku vistavlyali na terasah v parterah i bilya paviljoniv Pogrib stvorili vzhe v 1725 roci zrazu po smerti carya Petra I Vin sluguvav do 1814 roku koli sporuda bez remontiv pochala rujnuvatis i jogo rozibrali Velikij kaskad Velikij kaskad stan na 2010 rik Velikij kaskad tezh nalezhit do petrovskogo periodu Same todi inzheneri z otochennya imperatora vidnajshli potuzhni dzherela vodi v okolicyah Ropshi i stvorili vodogin dlya fontaniv Petergofa Sistema bula nastilki vdaloyu sho stala v prigodi pri stvorenni odniyeyi z najbilshih i najpotuzhnishih fontannih sistem v Yevropi bo perevishuye trivalist podachi vodi navit v uslavlenih fontanah Versalya Vodogin jshov pid paradnim palacom i vidkrivavsya v chislennih fontanah Velikogo kaskadu dovzhina yakogo dorivnyuvala pervisnim rozmiram Petrovskogo palacu menshim za teperishnij Suchasnij viglyad skulptur Velikogo kaskadu ne vidpovidaye pervisnomu bo ti buli stvoreni z vizolochenogo svincyu v stili baroko Porujnovani i zipsovani skulpturi z svincyu zaminili naprikinci 18 stolittya na standartni v stili klasicizm nablizivshi yih viglyad do pervisnogo lishe zovnishnim zolochennyam Grot Velikogo kaskadu vidremontovano zmicneno i osnasheno elektrikoyu ta suchasnoyu pidsvitkoyu yaku vikoristovuyut v suchasnih nichnih svyatah i festivalyah Skulpturi Samson sho rozdiraye pashu leva v petrovskij period she ne bulo Petergofskij paviljon Ermitazh Paviljon Ermitazh iz osushenim rovom Paviljon Ermitazh v Nizhnomu sadu Nizhnyu terasu v Petergofi namagalis rozplanuvati simetrichno Zalishki simetrichnogo rozplanuvannya dobre vidno i na suchasnih planah ansamblyu Vid velikogo kaskadu stvorili dvi diagonalni aleyi v kinci odniyeyi na shodi vibuduvali Monplezir v kinci drugoyi na zahodi paviljon Ermitazh Ostannij navit nazivali Malim Monplezirom i za mali rozmiri i za roztashuvannya na berezi morya i za protivagu zgidno z planom roztashuvannya Paviljon Ermitazh obov yazkova sporuda sadiv baroko sho sluguvala dlya usamitnennya chi tayemnih zustrichej i peremov Dlya zbilshennya vidokremlenosti jogo pobudovano na shtuchnij terasi sered basejnu z vodoyu Distatisya do nogo mozhna bulo lishe cherez perekidnij mistok Paviljon stvoreno za proyektom arhitektora J F Braunshtejna pochatok budivnictva v 1721 r Paviljon dvopoverhovij pershij poverh velikij vestibyul z bichnimi shodami na drugij Drugij poverh podileno na galereyu ta paradnu zalu Frontoni paviljonu kolis prikrashali alegorichni skulpturi chotiroh pir roku yaki stvoriv skulptor K Osner z alebastru nini vtracheni i ne vidnovleni Zalu drugogo poverhu osvitlyuyut francuzki vikna dveri zahisheni vnizu dekorativnim rishtuvannyam Petro I zhiv tak nache smert ne dlya nogo Vzhe hvorim vin dav 1724 roku nakaz stvoriti dekor paradnoyi zali yakij zrobili vzhe po jogo smerti Stini znizu mali dubovi paneli a promizhki mizh viknami dverima prikrasheni nevelikimi kartinami yak shpalerami Po smerti imperatora paviljon ne chipali ale pidlogu pershogo poverhu vkrili marmurovimi plitkami a pidlogu drugogo parketom malyunok yakogo skopiyuvali z odniyeyi z zal Monpleziru Do remontiv i dekoru zalu zaluchali i arhitektora i dekoratora Vartolomeya Rastrelli V 1941 1944 rokah pid chas perebuvannya v Petergofi nimeckih fashistiv paviljon pochatku 18 st vikoristali yak kulemetnij punkt buli vtracheni dekor i navit chastina pivnichnogo muru V povoyenni roki koli Velikij Petergofskij palac stoyav ruyinoyu paviljon Ermitazh buv pershim vidrestavrovanim do 1952 roku i pershim vidkritim dlya vidvidin Petergofskij paviljon Ermitazh odin z najstarishih sered zberezhenih v Rosijskij Federaciyi Palac Marli Palac Marli v otochenni kanaliv i sadu baroko Palac stvoreno za chasiv zhittya Petra I na zgadku pro vidvidini rozkishnoyi sadibi princa Monmoransi i palacu z tiyeyu zh nazvoyu pid Parizhem Petergofskij Marli roztashovanij na zahidnomu kordoni Nizhnogo parku Proyekt odnopoverhovogo palacu stvoriv arhitektor J F Braunshtejn Voseni 1720 roku jogo zaklali a vlitku 1721 muri vibuduvali do karnizu Proyekt i rezultat ne zadovolnili primhlivogo monarha toj nakazav vibuduvati i drugij poverh Fasadi i kimnati tinkuvali v 1722 mu pervisnu cherepicyu zaminili na zalizo V palaci vikonuvali remonti a primishennya vikoristovuvali dlya prozhivannya velmozhnih osib sho vidviduvali Petergof Z rokiv pravlinnya imperatrici Katerini II palac Marli stav chimos na kshtalt memorialnogo muzeyu carya reformatora Netrivki pidmurivki pochatku 18 st i pidvishena vologa miscevih gruntiv pochali zagrozhuvati palacu naprikinci 19 stolittya koli jogo stini roztriskalisya i zagrozhuvali obvalom Restavraciyu proveli za radikalnoyu metodoyu Palac obmiryali a ves dekor i pidlogi znyali i vidremontuvali Muri z trishinami rozibrali do pidmurivkiv Buv stvorenij novij fundament z betonu i vzhe na betonnih pidmurivkah nanovo vidbuduvali dvopoverhovij palac v istorichnij stilistici Restavracijnim vidnovlennyam sporudi v 1898 1899 rr keruvav arhitektor A Semenov Ale 1901 roku palac postrazhdav vid pozhezhi sho poshkodila spalnyu i Chinarovij kabinet sho otrimav nazvu za dekor stvorenij z chinarovoyi derevini Pislya perevorotu bilshovikiv v zhovtni 1917 roku palac Marli peretvorili na istoriko pobutovij muzej V roki fashistskoyi navali 1941 1944 rr sporuda bula porujnovana pid chas artilerijskogo obstrilu Palac zzovni vidnovili nanovo v 1954 1955 rokah Restavraciyu pershoyi chergi inter yeriv zakinchili 1982 roku koli sporudu vidkrili dlya vidvidin Marlinskij kaskad Marlinskij kaskad Maskaroni morskih chudovisk stvoreni K Rastelli i vidnovleni v 20 st Marlinskij kaskad 19 st Kaskad maye dekilka nazv Marlinskij kaskad Zolotij kaskad Kaskad zolotih shodiv Vin stvorenij po zamovi samogo Petra I sho uzyav za zrazok podibnij kaskad v sadibi Marli pid Parizhem Proyekt kaskadu i prileglih chastin barokovogo sadu stvoriv arhitektor Nikolo Miketti Skutij zamovoyu samogo carya italijskij arhitektor buv vimushenij povtoriti francuzkij zrazok Petro I vtrutivsya v proyekt zmenshiv kilkist zolotih shodinok Budivelni materiali dlya majbutnogo kaskadu pochali gotuvati z 1722 roku Vlitku togo zh roku do kaskadu pidveli vodogin stvorili pidmurivki Za proyektom Nikolo Miketti v livarnij majsterni vidlivali z svincyu skulpturi Car znovu vtrutivsya v proyekt i nakazav stvoriti novu skulpturu Gerkules sho b yetsya z Gidroyu z semi pash yakoyi tekla voda kaskadom Novu skulpturu doruchili stvoriti Karlo Bartolomeo Rastrelli ale vin vstig virobiti lishe tri maskaroni morskih chudovisk yaki vizolotili Petro I hvoriv Nikolo Miketti povernuvsya do Rimu v sichni 1725 go car pomer Nedobudovanij kaskad peredali pomichniku Miketti Mihajlu Zemcovu z nakazom sprostiti dekor i shvidshe zakinchiti roboti Politichni zmini v imperiyi prizupinili roboti Yih vidnovili lishe 1731 roku koli Zemcovu dali 150 budivelnikiv dlya zavershennya kaskadu Kaskad stvoreno za novim proyektom Zemcova de pidkreslene znachennya zolotih shodinok i zmenshene znachennya basejnu vnizu sho mav francuzkij zrazok Gerkulesa sho b yetsya z Gidroyu ne bulo Tomu Zemcov postaviv na verhnomu parapeti marmurovi skulpturi Neptuna Tritona z mushleyu ta Morskoyi nimfi Z pograbovanogo sadu baroko bilya Menshikovskogo palacu v Peterburzi vivezli vsi skulpturi marmurovimi prikrasili Litnij sad a chastku z zolochenogo svincyu vstanovili na Marlinskomu kaskadi v Petergofi Abi zbilshiti kilkist skulptur v seredini 18 st dodali vizolocheni ale derev yani Zgidno z opisami 1783 roku Marlinskij kaskad mav 10 skulptur z svincyu i shist z marmuru Kaskad prostoyav do kincya 19 stolittya koli jogo remont i restavraciyu doruchili Benua Mikoli Leontijovichu Vin oberezhno restavruvav samu sporudu zaminivshi poshkodzheni detali na dovgotrivali Poshkodzheni skulpturi z svincyu znyali i znishili Yih zaminili na marmurovi drugoryadni pridbani v Italiyi U takomu viglyadi kaskad uvijshov v roki 2 yi svitovoyi vijni koli buv poshkodzhenij U povoyenni roki remont Korisnishoyu bula restavraciya 1973 1980 rokiv koli proveli restavraciyu vsogo kutochka sadu bilya palacu Marli do Olimpijskih igor v Moskvi 1980 r koli vsi derev yani chastini Marlinskogo kaskadu zaminili na kam yani Yelizavetinskij periodVelikij Petergofskij palac Dokladnishe Velikij palac Petergof Velikij Petergofskij palac stan na 2011 rik Uvagu na Petergof zvernula imperatricya Yelizaveta Petrivna yaku vzhe ne zadovolnyali petrovskogo chasu Verhni palati Do stvorennya velichnogo palacu zaluchili arhitektora Vartolomeya Rastrelli sho pracyuvav v Petergofi desyat rokiv pochinayuchi z 1746 go Proyekti perebudov i zbilshennya palacu dlya imperatrici ostannya pereroblyala dekilka raziv poki ne buv vibuduvanij variant vidovzhenogo palacu z galereyami i bichnimi paviljonami v odnomu pripalacova cerkva apostoliv Petra i Pavla v drugomu Zala pid gerbom Fasad novogo palacu dosyag majzhe 300 metriv Vidnovlenij zolochenij dekor paradnih shodiv Dekor novogo palacu stvoryuvala armiya inozemnih i rosijskih majstriv dva plafoni Bartolomeo Tarsiya plafon Rinaldo i Armida dlya Audiyenc zali P Ballarini shistnadcyat dekorativnih kartin nad dzerkalami Dzhuzeppe Valeriani rizbleni detali derev yanogo dekoru inozemci K Zhirardon J Shtalmeyer L Rollan ta in stinopisi i zhivopis na tinku stel rosijski dekoratori I Skorodumov P Semenov Ye Morozov ta in a keruvav brigadoyu inozemec Karavak Parkovij paviljon Ermitazh tezh ne zadovolnyav imperatricyu Stvorili novij Ermitazh za proyektom Rastrelli v samomu palaci Park suttyevih zmin chi pereplanuvannya ne zaznav Deyaki chastini barokovogo dekoru potrohu znimali chi zaminyali na bilsh strimanij v stili klasicizm Ale praktichno vse bulo znishene v pozhezhi pid chas 2 yi svitovoyi vijni V til buli vivezeni lishe zrazki mebliv tkani zhivopis Chastku sadovih skulptur i parketi v povoyenni roki znajshli v Nimechchini Sered ostatochno zniklih i ne znajdenih bula uslavlena skulptura z Velikogo kaskadu Samson rozdiraye pashu leva Palac nini restavracijna kopiya sporudi seredini 18 st stvorena z urahuvannyam velikogo ikonografichnogo materialu ta starih kreslen i malyunkiv arhitektora Rastrelli Vidnovleni i restavrovani paradni shodi Vidnovlena i restavrovana Balna zala Vidnovleni i restavrovana Muzichna zala V dobu Katerini II ta imperatora PavlaKaterina II ne lyubila Petergof bo vse tut silno nagaduvalo prisutnist Petra I ta Yelizaveti Petrivni stosunki z yakoyu buli skladni i nepriyemni Dlya nimeckoyi knyazivni golovnimi rezidenciyami buli Zimovij palac rezidenciya Pella ta Velikij Carskosilskij palac yaki vona aktivno i napoleglivo dekoruvala i obzhivala vse zhittya Ale povnistyu ignoruvati litnyu rezidenciyu v Petergofi bulo nemozhlivo Katerina oblashtuvala vlasni apartamenti v bichnij pribudovi palacu Monplezir inter yeri yakoyi v stili klasicizm pererobiv arhitektor Dzhakomo Kvarengi Bula istotno pereroblena i Tronna zala v Velikomu Petergofskomu palaci tezh v stili klasicizm Stini Chesmenskoyi zali prikrasili scenami vijskovih peremog v caryuvannya Katerini II yaki vikonav nimeckij hudozhnik Yakob Hakkert 1737 1807 V Petergofskij palac podali vid ochej Katerina II nakazala perevezti i uslavlenu seriyu portretiv vipusknic Smolnogo institutu shlyahetnih divic yaku stvoriv hudozhnik Levickij Dmitro Grigorovich 1735 1822 bo seriya nagaduvala imperatrici pro rannyu smert deyakih smolyanok Oleksandra Levshina 1775 r Fedosya Rzhevska ta Anastasiya Davidova Natalya Borshova 1776 r Glafira Alimova 1773 r Vdalim i desho nespodivanim dodatkom do ansamblyu pochatku 18 st stala skulpturna grupa Neptun yaku rozmistili v Verhnomu sadu She za chasiv remontiv 1730 h rokiv tut rozmistili skulpturnu grupu Neptun i tritoni stvorenu z svincyu Netrivkij material deformuvavsya i rujnuvavsya v vologomu otochenni Skulpturi znyali 1797 roku v Petergof perevezli skulpturnij fontan z bronzi 17 stolittya yakij pridbav v misti Nyurnberg imperator Pavlo Bronzovi skulpturi fontanu vikonav nyurnberzkij skulptor i yuvelir Hristofor Ritter z pomichnikami Yeremiyeyu Ejslerom ta Georgom Shvajgerom v promizhok 1650 1660 rokiv Tomu tak nespodivano bachiti v rosijskomu palacovomu ansambli nimeckogo Neptuna gerb ratushi mista Nyurnberg alegoriyi nimeckih richok Regnic ta Pegnic vershnikiv na fantastichnih morskih konyah gippokampah V roki perebuvannya nimeckih fashistiv v Petergofi skulpturna grupa 17 st bula demontovana i zlochinno vivezena v Nyurnberg hocha bula majnom inshoyi derzhavi protyagom 150 rokiv groshi za skulpturi viplacheni she 1797 roku Skulpturi znajshli lishe v 1947 roci i povernuli v Petergof pislya restavraciyi Vehnogo sadu yiyi znovu vstanovili na kolishnye misce v basejni Morskij kin i triton Vidnovlena i restavrovana Tronna zala Neptun petergofskijAnsambl u XIX stolittiGolovne yadro ansamblyu stvorene vprodovzh 18 st nadali ne chipali V Nizhnomu sadu rozibrali stari i poshkodzheni fontani zharti dobi Petra I figurki yakih buli stvoreni z svincyu Zgadkoyu pro nih nini sluguye lishe malenkij ale dinamichnij fontan z sobachkoyu sho zhenetsya za kachkoyu prihovanij v kushah V nizhnomu parku stvorili i Levinij kaskad v stili piznogo klasicizmu sho vipadav z barokovoyi stilistiki ansamblyu Frejlinski budinkiNavpaki barokovu stilistiku pidtrimali fasadi novogo Frejlinskogo korpusu stvorenogo v 1853 1858 rr obabich Verhnogo sadu i nepodalik vid palacovoyi cerkvi Kam yani i bilsh komfortni Frejlinski budinki zaminili derev yani sho stoyali na comu zh misci Ce dvi sporudi na dva poverhi z mezoninami poyednani galereyeyu Serednya chastina oboh sporud pidkreslena paviljonom prikrashenim rustom kolonami balkonami z zolochenimi reshitkami luchkovimi frontonami i rozkishnim liplenim dekorom Fasadi prikrashayut veliki vikna i rozfarbuvannya v dva kolori Stilistika barokova ale lishe viddaleno nagaduvala stil samogo Rastrelli Rozplanuvannya koridornogo tipu zhitlovi primishennya skromni yak v todishnih burzhuaznih pomeshkannyah V pidradyanskij period tut rozmistili Budinok vidpochinku trudyashih Naprikinci 20 stolittya Budinok vidpochinku likviduvali ta roztashuvali V 19 stolitti z Petergofa v Imperatorskij Ermitazh vivezli najkoshtovnishi kartini niderlandskih hudozhnikiv sered yakih buli tvori Rembrandta Yana Stena Adama Silo Vauvermana Vologij klimat spriyav znishennyu deyakih z nih Umovi zberigannya v Ermitazhi buli spriyatlivishi Period mizh dvoma svitovimi vijnamiAnsambl buv muzeyefikovanij Nepodalik roztashuvali sanatoriyi ta budinki vidpochinku v kolishnih magnatskih palacah vzdovzh Petergofskogo shosse Vidomo sho Petergof pospihom vidvidav Stalin sho ne lyubiv Leningrad a vidpochivav na Kavkazi Vidnovlennya porujnovanogo ansamblyuArhitekturna model Velikogo Petergofskogo palacu V period 1941 1944 rokiv Petergofskij palac buv zrujnovanij artobstrilom i stoyav bez dahiv Lishe v 1955 r buli vidnovleni tilki jogo fasadi vikna i dahi Vidnovlennyu sporudi pereduvali obmiri ruyin zbori zalishkiv dekoru vivezennya smittya i ruyin stvorennya arhitekturnoyi modeli ansamblyu Yak vidomo barokove rozplanuvannya Verhnogo sadu bulo znishene naprikinci 18 stolittya v dobu modi na pejzazhni parki Sprobi vidnoviti sad baroko buli rozpochati lishe v 1930 ti roki ale v pereshkodi stala 2 ga svitova vijna Za roki nimeckoyi okupaciyi Verhnij sad buv povnistyu znishenij a jogo skulpturi pograbovani Porujnovanij Verhnij sad buv vidnovlenij v stili baroko v 1962 1972 rokah za proyektom arhitektora P P Kovalevskogo ta inzheneriv zelenogo budivnictva K D Agapovoyi ta R F Kontskoyi Dosit vdaloyu bula restavraciya zahidnoyi chastini Nizhnogo sadu bilya Marlinskogo kaskadu i palacu Marli Tut buv vidnovlenij sadok Veneri val i mur sho zahishav dilyanku vid vologi i holodnih vitriv z Baltiki proyekt V S Banige K D Agapovoyi L V Garagashyan M N Mikishatyeva V 1973 1975 rr zemlyanij val rozchistili vid hashiv povernuli jomu pravilnu geometrichnu formu Restavruvali pidpirnij mur vidnovili karniz stvorili shodi po seredini valu i v jogo kincivkah Do 1978 roku vidnovili i roslinnist z urahuvannyam starodavnih nacherkiv i planiv pochatku 18 st Restavrovanij sadovo parkovij ansambl mig stati konglomeratom porozhnih muzejnih sporud z yakih ostatochno vishtovhnuli zhittya Tomu zapochatkuvali vidnovlennya istorichnih inter yeriv na dobu pochatku i seredini 18 stolittya V Velikomu Petergofskomu palaci vidnovili Kabinet Petra I Tronnu zalu Katerini II restavruvali zali Monplezira palacu Marli Na kolishni miscya povernuli ti mebli gobeleni i rechi yaki vstigli evakuyuvati V Petergofi restavruvali ne tilki rozkishni inter yeri a zrobili sprobu vidnoviti duh imperatorskoyi rezidenciyi Zvidsi roztashuvannya v sadu skulpturi Petro I z korolem Franciyi Luyi XV ditinoyu na rukah skulptor Bernshtam 1890 r portreti imperatric v muzejnih zalah Nova burzhuazna vlada Rosiyi pospishaye prodemonstruvati vlasnu derzhavnicku spadkovist vid vlasnih struktur kolishnoyi Rosijskoyi imperiyi Muzejnij kompleks maye koshti i aktivno kupuye rechi muzejnogo znachennya dlya vlasnih zbirok Sered povoyennih nadhodzhen francuzka i nimecka porcelyana virobi hudozhnogo skla antikvarni mebli Sered ekzotichnih rechej 18 stolittya gollandski mozayichni panno stvoreni z dribnih mushlej tropichnih moriv Nadhodzhennya z za kordonu kompleksu hudozhnih i memorialnih rechej rodini Benua obumovilo stvorennya Muzeyu rodini Benua v zalah Frejlinskogo korpusu V vedennya Petergoskogo muzeyu peredano i palacovo parkovij ansambl 18 stolittya Oraniyenbaum Kabinet Petra I Sk Bernshtam Petro I z korolem Franciyi Luyi XV ditinoyu na rukah 1890 r Kvitnik bilya Kaskadu drakoniv Afina Dzhustiniani Vazi Velikogo kaskadu Skulpturi Antonio Bonacca Pogruddya Psiheyi 18 st Vidnovleni i restavrovani zemlyanij val i mur Vidnovleni i restavrovani Monplezir i Kateriniskij korpus viglyad z morya Vidnovlenij i restavrovanij kvitnik Monplezira Restavrovanij zemlyanij val i mur Alegoriya ZimiSamson sho rozdiraye pashu levaNinishnya dekorativna skulptura v Petergofi sho vistavlena v sadah i fontanah ne nalezhit do vidatnih zrazkiv Ale ye vinyatok i ce Samson sho rozdiraye pashu leva Koli Morskij kanal po smerti Petra I vtrativ sudnoplavnu funkciyu shirokij gavanec Kovsh u pidnizhzhya Velikogo kaskadu zadumali vikoristati dlya novogo fontanu Nim stav Samson Za osnovu vzyali alegorichnu figuru gravyuri I Zubova z zobrazhennyam Poltavskogo rozgromu armiyi shvedskogo korolya Karla XII i ukrayinskogo vijska getmana Ivana Mazepi Golovna podiya Poltavskoyi bitvi vidbulasya v den Sv Sampsoniya Milostincya 27 chervnya 1709 roku Na arkushi alegorichne zobrazhennya Samsona sho rozrivaye pashu leva V Samsoni vbachali alegoriyu zmicnilogo Moskovskogo carstva sho peremoglo todishnyu Shvedsku imperiyu v gerbi yakoyi Lev Skulpturnu grupu Samsona zamovili skulptoru Karlo Bartolomeo Rastrelli yaku vigotovili 1735 r zi svincyu V gavanci sporudili postament pid yakij pidveli derev yanij vodogin Najbilshij strumin biv z pashi leva menshi z rotiv vosmi bichnih delfiniv Naprikinci 18 stolittya zapochatkuvali povnu zaminu porujnovanih chasom i vologoyu svincevih skulptur Velikogo kaskadu i Samsona Abi sprostiti zavdannya vikoristali antichni kopiyi vidomih skulptur Peterburzkoyi akademiyi mistectv z dodatkami dekilkoh avtorskih ta dekorativnih vaz Do vidnovlennya skulptur v bronzi zaluchili vsih skulptoriv dobi klasicizmu sered yakih buli Shubin Fedot Ivanovich Martos Ivan Petrovich I P Prokofyev F F Shedrin Zh D Rashett Vidlivannya bronzovih zaminnikiv roztyaglosya do 1806 roku Golovnu skulpturnu grupu doruchili vikonati Kozlovskomu Mihajlu Ivanovichu Vin vidtvoriv rishennya zaproponovane she skulptorom Karlo Bartolomeo Do 1941 roku na Velikomu kaskadi stolyalo 15 skulptur originaliv skulptoriv dobi klasicizmu 22 skulpturni kopiyi z antichnih zrazkiv 20 bronzovih dekorativnih chash i vaz Chastku skulptur vdalosya shovati do pributtya fashistiv ale na miscyah zalishili skulpturi Tritoniv alegorichni figuri richok Volhov i Neva barelyefi germi byusti i veletensku grupu Samson sho rozdiraye pashu leva Vsi voni buli demontovani inzhenerami i voyakami nacistskoyi Nimechchini i znikli V povoyennij period na Velikij kaskad vdalosya povernuti chastku zberezhenih skulptur i vazi dva marmurovi pogruddya Zima ta Vesna povernuti z Nimechchini Samson znik bezslidno Bulo prijnyate rishennya vidnoviti skulpturnu grupu nanovo na osnovi obmiriv fotoznimkiv i ikonografichnih materialiv Vidnovlenu grupu vikonav skulptor V L Simonov z Mihajlovim M V yaku vidlivali z bronzi na leningradskomu zavodi Monumentskulptura Perevezennya vidnovlenogo Samsona vulicyami Leningrada peretvorilosya na spravzhnyu triumfalnu hodu narodu sho vitrimav nelyudski ispiti vijni i politichnogo rezhimu Na novomu etapi vidnovlenij Samson stavav she odnim uosoblennyam peremogi v vijni uosoblennyam zdatnosti narodu do vidnovlen i nadij yaki znikayut ostannimi Div takozhRosijske baroko Sad baroko Velika Pivnichna vijna Imperiya Karlo Bartolomeo Rastrelli Rastrelli znachennya Sadovo parkova skulptura Fontan Oranzhereya Sadivnik Andre Lenotr Vartolomej Rastrelli Paviljon Kreslennya arhitektora Arhitekturna model Porcelyana Delfta Porcelyana Bezbozhna p yatirichka Restavraciya mistectvo Eksponat Restavracijna kopiya sporudi Levickij Dmitro Grigorovich Kozlovskij Mihajlo Ivanovich Venecianska skulptura 18 stolittya Muzej sadovo parkovogo mistectva Sankt Peterburg Palacovo parkovi ansambli peredmist Sankt Peterburga Spisok represovanih radyanskih hudozhnikiv 13923 PetergofPrimitki Arhiv originalu za 6 chervnya 2013 Procitovano 19 sichnya 2012 DzherelaBoginya roslin Flora marmur Ardikuca V E Petrodvorec Putevoditel L Lenizdat 1974 192 s vkl il Gusarov A Yu Peterburg stolica fontanov Putevoditel po fontanam Sankt Peterburga SPb 2008 ISBN 978 5 901751 87 9 Pamyatniki arhitektry prigorodov Leningrada L Strojizdat Leningradskoe otdelenie 1983 Arhitekturnaya grafika Rossii 1 ya polovina 18 veka Gos Ermitazh nauchnyj katalog L Iskusstvo 1981 Malinovskij K V Domeniko Trezini SPb Kniga 2007 231 s ISBN 978 5 901805 31 2 Ovsyannikov Yu M Velikie zodchie Sankt Peterburga Trezini D Rastrelli F Rossi K Izd 2 e dop SPb Iskusstvo SPB 2000 632 s ISBN 5 210 01539 4 Iogansen M V Mihail Zemcov seriya Zodchie nashego goroda L Lenizdat 1975 Sbornik Russkoeiskusstvo baroko Materialy i issledovaniya M Nauka 1977 Pilyavskij V I Slavina T A Tic A A i dr Istoriya russkoj arhitektury M Arhitektura 2004PosilannyaPortal Mistectvo Portal Muzeyi Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Petergof palacovo parkovij ansambl Oficijnij sajt muzeyu zapovidnika Petergof 24 travnya 2007 u Wayback Machine Starodavni foto Petergofa z kolekciyi NYPL 30 grudnya 2011 u Wayback Machine Petergof foto statti informaciya dlya turistiv 12 sichnya 2012 u Wayback Machine GMZ Petergof na portali Muzei Rossii 19 sichnya 2012 u Wayback Machine Petergof audiogid statti informaciya dlya turistiv 30 kvitnya 2021 u Wayback Machine