Зимовий палац — палац міста Санкт-Петербург, розташований на Двірцевій площі, головна споруда всесвітньо відомого музею Ермітаж. Сучасна споруда побудована в середині 18 століття.
Зимовий палац (Санкт-Петербург) Зимний дворец | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
59°56′25″ пн. ш. 30°18′50″ сх. д. / 59.94028° пн. ш. 30.31389° сх. д.Координати: 59°56′25″ пн. ш. 30°18′50″ сх. д. / 59.94028° пн. ш. 30.31389° сх. д. | ||||
Країна | Росія | |||
Місто | Санкт-Петербург | |||
Тип | палац | |||
Тип будівлі | палац | |||
Стиль | бароко | |||
Автор проєкту | Вартоломей Растреллі у 1753 | |||
Будівельник | Вартоломей Растреллі | |||
Архітектор | Франческо Бартоломео Растреллі | |||
Засновник | Єлизавета Петрівна | |||
Перша згадка | 1712 рік | |||
Дата заснування | 1712, арх. Доменіко Трезіні, перебудови - арх. Маттарнові | |||
Початок будівництва | 1754 | |||
Побудовано | 1837, відновлення після пожежі | |||
Основні дати: 1712 - 1762 | ||||
Будівлі: палац, сад бароко у внутрішньому дворі, пейзажний парк перед фасадом на Адміралтейство, Ермітажний театр, стайні, сад на даху, палацова церква | ||||
Прибудови | службові флігелі | |||
Відомі мешканці | Ян III Собеський, королева Марія Казимира (Марисенька), король Август Сильний | |||
Стан | задовільний | |||
![]() ![]() Зимовий палац (Санкт-Петербург) Зимовий палац (Санкт-Петербург) (Росія) | ||||
|
Історія
Зимовий палац Петра І
В Петербурзі у царя був Літній палац Петра I в Літньому саду. Тут родина царя перебувала влітку. На відміну від Літнього — був і Зимовий, де родина царя перебували взимку. Там були печі, і Зимовий палац був теплішим. Незграбні західноєвропейські каміни не підійшли до суворого північного клімату Петербурга. Так виникла ця назва.
Головним проспектом міста цар вважав річку Нева. Тому усі первісні адміністративні установи, палаци вельмож та царя були повернуті головними фасадами на річку або пов'язані з нею та її рукавами. Не був винятком і палац Петра І. Перші гравюри Петербурга подають саме цю перспективу.
Перший Зимовий палац для царя побудував губернатор столиці О. Д. Меншиков — як подарунок царю на знак його шлюбу з Катериною. Будівництво вели у 1711. Це був сюрприз і весільний дарунок Меншикова. Весілля грали в 1712 вже в цьому первісному палаці, про що свідчить тогочасна гравюра Олексія Зубова.
Палац був двоповерховий на підвалинах, з мезоніном і повернутий головним фасадом до річки Нева. З двох боків до нього прибудували службові флігелі. У внутрішній двір вели невеличкі брами з фронтонами, які прикрашали моделі вітрильників (кораблі були давньою пристрастю царя). Цей палац проіснував недовго і його перебудували.
Перебудова архітектора Георга Маттарнові
Необхідність мати представницьку резиденцію спонукала до перебудови первісного палацу, яку почали у 1716. Перебудову вів архітектор (? — 1719). Економний Петро І вітав і економний підхід до будівництва, бо в Петербурзі початку 18 ст. гостро відчувався брак будівельних матеріалів. Тому перебудову здійснили з повним використанням первісного і невеличкого за розмірами Зимового палацу. Він став лише бічним ризалітом нової будівлі, що було оригінальним і цікавим архітектурним ходом в будівельній практиці Г. Маттарнові. Другий ризаліт побудували в тих же формах, а їх з'єднали новим корпусом с колонами, високим аттиком, оздобленим статуями і короною царя. Дахи були високі, барокові, з переломом. Центр нового палацу підкреслювали чотири колони парадного порталу з високим аттіком. Палац мав Велику залу, приватні апартаменти царської родини, їдальню, палацову церкву, навіть оранжерею тощо. Відтепер Зимовий палац царя суперничав фасадом з Меншиковським палацом на Василівському острові. Саме в цьому палаці відбулася одна з перших асамблей 27 грудня 1720.
Зали цього Зимового палацу показували іноземцям. Серед відвідувачів 1723 року був і Ф. В. Берхгольц, який залишив описи-мемуари та активно купував архітектурні кресленики та проекти нових споруд в російській столиці. Приміщення нового Зимового палацу стають не тільки резиденцією царя, а і адміністративним закладом, коли сюди перевели урядовий Сенат та Кабінет-канцелярію. Були використані навіть Людські покої, де розмістили Кабінет-канцелярію та приватну бібліотеку царя. Перепланування продовжувались і на земельній ділянці. Так вздовж мура Зимового палацу у 1718–1720 рр. був проритий новий канал між річками Невою та Мойкою (Зимова канавка).
Саме в цьому палаці і помер Петро І.
Спадок адмірала Апраксіна
Адмірал Апраксін Ф. М.(1661–1728) вибудував власний будинок-палац неподалік від доків, де будували вітрильники, відразу за бастіонами. Перший будинок був дерев'яним, котрий з міркувань безпеки перебудували в цегляний. Маловиразний двоповерховий будинок не задовольнив власника. В Петербург якраз прибув новий архітектор із Франції — Олександр Леблон. Адмірал і замовив тому проект нового палацу, бажаючи отримати пишну споруду. Але пишні споруди давно відійшли в минуле у Франції, палацова архітектура якої давно прийшла до стриманої елегантності і вишуканої простоти в творах Франсуа Мансара, , Луї Лево. В стилістиці стриманої елегантності проект для замовника і виконав Олександр Леблон. Будувати споруду Леблон не мав можливості, бо був завантажений роботами в парадних резиденціях самого царя. В будівництво агресивно втрутився сам володар, смакам якого були відповідні пишнота і пістрявість. Вельможа вибудував не двоповерховий, а триповерховий палац, порушивши всі пропорції леблонової споруди заради пишноти і величі.
Коли в Петербурзі помер бездітний Апраксін, дальній родич Петра І, то по заповіту його палац, що стояв першим від Адміралтейства, перейшов до царської родини. Великій за розмірами і добре оздоблений палац Апраксіна сподобався нащадкам Петра І більше, і імператорський двір перебрався сюди. Він і став тепер Зимовим палацом імператорського двору.
Зимові палаци імператриць. Архітектор Растреллі
Саме тут жили три російські імператриці — Анна Іванівна, Анна Леопольдівна, Єлизавета Петрівна. Придворний штат постійно зростав, як і потреби імператриць. Почалися численні добудови і перебудови. В палаці з'явилися театр, церква, декілька нових, розкішних залів. Саме сюди перевезли Бурштинову кімнату за наказом Єлизавети Петрівни, бо за часів Петра її не встигли встановити і вона зберігалась в коморах.
До перебудов був залучений молодий і надто талановитий архітектор Вартоломей Растреллі (1700–1771), що відтіснив від замов архітекторів менш обдарованих, серед яких — Земцов Михайло Григорович (помер у 1743), П'єтро Антоніо Трезіні (1699–1768?), Чевакинський Савва Іванович (1713–1770).
Палац для імператриці Єлизавети
Найменше Зимовий палац своїх попередниць влаштовував імператрицю Єлизавету. Вона започаткувала дві великі перебудови — родинний палац Романових в Царському Селі, де мешкала її матір, і Зимовий палац в Петербурзі.
Аби мати розкішний, хоча й тимчасовий палац на період перебудови, наказала збудувати для себе дерев'яний палац на Невській першпективі. Саме тут вона і померла, так і не дочекавшись завершення кам'яного Зимового палацу, який існує зараз.
Зимовий палац мав усі ознаки гігантоманії: довжина головного фасаду дорівнювала 210 метрів, бічного фасаду 175 метрів. Він поступався розмірами Версальському палацу, довжина садового фасаду якого дорівнювала 500 метрів, але не величчю і не розкішшю фасадів.
Зимовий палац імператриці Катерини ІІ
Катерині бароковий Зимовий палац архітектора Растреллі дістався у спадок. Більша частина залів нового палацу не була обладнана. Обживала і прикрашала їх вже Катерина ІІ, але в новомодному стилі класицизм. Бароковими залишились лише Парадні сходинки, дві палацові церкви — Мала і Велика, дві галереї першого поверху. Майже всі інші інтер'єри оздоблені в стилі класицизм кінця 18 століття (і еклектики 19 століття).
За поземним планом палац має форму прямокутника з Внутрішнім двором. Кількість приміщень сягає більше 1.000. До оздоби приміщень палацу були залучені найкращі архітектори доби — Валлєн Деламот, Антоніо Рінальді, Юрій Фельтен, Кваренгі, художники Джузеппе Валеріані, Франческо Фонтебассо, Градіцці, Презінотті, Урбані, Цуккі. Плафони для стель ще Растреллі замовив в Італії. До робіт залучили різьбярів, майстрів меблів, позолотників, скульпторів-декораторів, найкращий серед яких — Йоган Дункер. Тільки оздоби Великої тронної зали коштували 18 000 карбованців, надзвичайна сума для доби.
Купівля картин
Вже у 1764 Катерина придбала першу партію картин у негоціанта Гоцковського в Берліні. Вона налічувала 225 примірників і мала твори Рубенса, Халса Франса, Рембрандта, Яна Стена, Франса Снейдерса.
Почалося надзвичайно швидке формування величної картинної галереї, що стане окрасою імператорських колекцій поряд з діамантами, виробами з срібла, ювелірними прикрасами, золоченими годинниками, порцеляною Мейсена, Севра, гобеленами Фландрії, Франції,Італії.
- Франс Галс. Портрет невідомого пана з рукавичками. Картина з першої закупівлі у Гоцковського.
-
- Рембрандт. Автопортрет, офорт
- Рембрандт. Жертвоприношення Авраама (варіанти в Мюнхені і Петербурзі)
Пожежа в Зимовому, 1837
Пожежа сталася в рік смерті Пушкіна в грудні 1837. Вигоріли другий і третій поверхи грандіозної будівлі, головний фасад якої сягав 210 метрів. Пожежа тривала три дні. Майже все майно палацу вдалося врятувати військовими. Офіцери і вояки виносили пишне майно палацу просто на сніг.
До відновлення палацу залучили всіх відомих архітекторів і фахівців по протипожежним справам. Були використані усі нові досягнення протипожежної справи доби. Частка приміщень Зимового палацу отримала нове оформлення у історичних стилях (еклектика). До 19 століття належить більша частина парадних приміщень музею, які існують і тепер.
Пристосування під музейні потреби
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5sTHlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE5pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0Umw4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFrSWxSREFsUWtVbFJERWxPRGtsUkRBbFFqQWxSREFsUWpRbFJERWxPRU11WHlWRU1DVkJSQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOaTVxY0djdk1qQXdjSGd0SlVRd0pUazBKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF4SlRnMkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd0pVUXhKVGhHWHlWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRPU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1TVTRReTVmSlVRd0pVRkVKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpESlVRd0pVSTRKVVF4SlRneUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSTJMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Від 11 жовтня 1922 р. будівля Зимового палацу була за законом передана музею Ермітаж (музей зберіг історичну назву). Почалося пристосування палацових інтер'єрів під потреби музею. Були зламані пізні перегородки і добудови в багатьох залах з наближенням приміщень до розмірів первісних за старими планами. Серед повернутих інтер'єрів була і Кухонна палацова галерея, якій повернули бароковий вигляд. Вана отримала назву Галереї Растреллі на честь архітектора. Зараз Галерея Растреллі використовується для тимчасових виставок.
Особливо великими були перебудови службового третього поверху, де були кімнати палацового персоналу і що нагадували малі номери готелю. Третій поверх був ретельно перебудований і пристосований для залів мистецтва Візантії, Китаю, Японії, середньовіччя, археології, монет і медалей (Відділ нумізматики (Ермітаж), Пам'ятки Візантії (Ермітаж), Мистецтво Японії (Ермітаж)).
- Червона зала.2008 р.
- Зала мистецтва Франції 18 століття. 2008
- Виставка гобеленів, Темний коридор Зимового палацу. 2006
- Лицарська зала, Зимовий палац. 2008
Архітектура
- Перший зимовий палац
- Арх. Олександр Леблон. Палац Апраксіна, проект, 1716
- Зимовий палац часів Анни Іванівни. Фасад на Неву.
- Худ. Ротарі. Портрет Ф. Б. Растреллі
- Зимовий палац з добудовами у 1740. Фасад на Палацову площу
- Зимовий палац, вигляд з Внутрішнього двору.
- План саду у Внутрішньому дворі
- Оздоби фасаду Зимового палацу.
- Собор Спаса в Зимовому палаці
Внутрішнє оздоблення
- Паркети Зимового палацу 19 ст.
- Перехід до театру.
- Склепіння з верхнім освітленням 19 ст.
- Будуар в стилі еклектики 19 ст.
- Меблі доби сецесії
- Різьблене дерево бібліотеки, еклектика 19 ст.
- Стінописи доби ампір
- Паркети в салоні.
Скульптури парапету
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZqTDFCaGJHRmpaUzF3TVRBek1EazVNeTVxY0djdk1qSXdjSGd0VUdGc1lXTmxMWEF4TURNd09Ua3pMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV6THlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TXlWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUmlWRU1TVTRNaVZFTVNVNE15VkVNU1U0TUNWRU1TVTRRbDhsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpCSlVReEpUZ3dKVVF4SlRoQ0pVUXhKVGc0SlVRd0pVSTFYeVZFTUNVNU55VkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNReVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JWOGxSREFsUWpRbFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJERWxPRFlsUkRBbFFqQXVhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNeVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSaVZFTVNVNE1pVkVNU1U0TXlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNFFsOGxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSkJKVVF4SlRnd0pVUXhKVGhDSlVReEpUZzRKVVF3SlVJMVh5VkVNQ1U1TnlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlY4bFJEQWxRalFsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRFbE9EWWxSREFsUWpBdWFuQm4uanBn.jpg)
Характерною ознакою російського бароко було широке використання скульптур як в інтер'єрах, так і на парапетах будівель. Прикрасив скульптурами парапет Зимового палацу і архітектор Растреллі, до створення яких був залучений і Йоган Дункер. Довжина цього парапету по периметру сягає двох кілометрів. За часів Растреллі скульптури виготовили з місцевого каменю, деякі заввишки три метри. Вологий клімат та зимові буревії не сприяли збереженню скульптур і ті почали руйнуватися та шматками падати униз.
У 1890-ті пошкоджені кам'яні скульптури познімали, але реставрувати їх через значну руйнацію — не було сенсу. Технології виготовлення скульптур до кінця 19 ст. були удосконалені та ускладнені. Вирішили скульптури парапету відновити, але в новій технології мідяної виколотки. Робили чавунну або бетонну форму майбутньої скульптури, на неї накладали мідні пластини і молотками з гумовими насадками виробляли необхідний фрагмент. Готові фрагменти збирали на металевому каркасі, зварюючи усі шви. Порожня мідна скульптура значно зменшувала навантаження на стіну, але валилася від сильного вітру. Скульптури почали забивати камінням або ж заливати бетоном на половину висоти. Відтворювати усе розмаїття барокових скульптур часів Растреллі не стали. Частка фігур замінена стандартними вазами в стилі необароко. Сучасні глядачі, що не знають первісного вигляду скульптур, сприймають реставраційне відновлення як оригінальне, мало реагуючи навіть на наявність стандартних, схожих одна на одну ваз. Але характер барокової споруди середини 18 століття вони відтворюють добре і вже самі стали предметами піклування та реставраційних відновлень в 20 столітті. Напівпорожні мідні скульптури легші за кам'яні, дешеві у виробництві, стійкіші в агресивному середовищі та потребують реставрації раз на 50 років.
Нумізматика і Зимовий палац
- Монета з нагоди 250-річчя побудови Зимового палацу у Санкт-Петербурзі
- П'ять карбованців, 1977, Санкт-Петербурзький монетний двір
Джерела
- Успенский А. И., Императорские дворцы, т. 1. — М., 1913 (рос)
- Соколова Т. М., Зимний дворец. — Л., 1958 (рос)
- Пилявский В. И., Зимний дворец. — Л., 1960(рос)
- ПУТЕВОДИТЕЛЬ ПО С.-ПЕТЕРБУРГУ СП «ИКАР», 1991 Репринтное воспроизведение издания 1903 года. (рос)
- «Эрмитаж. История и архитектура зданий», Л, «Аврора», 1974 (рос)
Примітки
- Эрмитаж. История и архитектура зданий. — Л: Аврора, 1974. — С. 23
- сборник «Музей», № 2, М, 1981, с. 46
- сборник «Музей», № 2, М, 1981, с. 47
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Зимовий палац
- История и фотографии Зимнего дворца. Как добраться, что посетить [ 4 листопада 2011 у Wayback Machine.]
- Зимний дворец на карте Петербурга [ 27 вересня 2007 у Wayback Machine.]
- Официальный сайт Государственного Эрмитажа [ 22 лютого 2012 у Wayback Machine.]
Див. також
- Російське бароко
- Літній палац Петра I
- Меншиковський палац, Санкт-Петербург.
- Вартоломей Растреллі
- Йоган Дункер
- Куфальдт Георг Фрідріх (1853-1938), паркобудівник, садівник
- Пам'ятки Візантії (Ермітаж)
- Відділ нумізматики (Ермітаж)
- Мистецтво Японії (Ермітаж)
- Продаж картин з колекції Ермітажу
- Список барокових палаців Європи
- Санкт-Петербурзький монетний двір
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zimovij palac palac mista Sankt Peterburg roztashovanij na Dvircevij ploshi golovna sporuda vsesvitno vidomogo muzeyu Ermitazh Suchasna sporuda pobudovana v seredini 18 stolittya lon sec lat dir region lon dir lat sec lat min CoordScale skasovanij lon min Zimovij palac Sankt Peterburg Zimnij dvorecZimovij palac Sankt Peterburg Zimovij palac Sankt Peterburg 59 56 25 pn sh 30 18 50 sh d 59 94028 pn sh 30 31389 sh d 59 94028 30 31389 Koordinati 59 56 25 pn sh 30 18 50 sh d 59 94028 pn sh 30 31389 sh d 59 94028 30 31389Krayina RosiyaMisto Sankt PeterburgTip palacTip budivli palacStil barokoAvtor proyektu Vartolomej Rastrelli u 1753Budivelnik Vartolomej RastrelliArhitektor Franchesko Bartolomeo RastrelliZasnovnik Yelizaveta PetrivnaPersha zgadka 1712 rikData zasnuvannya 1712 arh Domeniko Trezini perebudovi arh MattarnoviPochatok budivnictva 1754Pobudovano 1837 vidnovlennya pislya pozhezhiOsnovni dati 1712 1762Budivli palac sad baroko u vnutrishnomu dvori pejzazhnij park pered fasadom na Admiraltejstvo Ermitazhnij teatr stajni sad na dahu palacova cerkvaPribudovi sluzhbovi fligeliVidomi meshkanci Yan III Sobeskij koroleva Mariya Kazimira Marisenka korol Avgust SilnijStan zadovilnijZimovij palac Sankt Peterburg Zimovij palac Sankt Peterburg Rosiya Mediafajli u VikishovishiIstoriyaZimovij palac Petra I V Peterburzi u carya buv Litnij palac Petra I v Litnomu sadu Tut rodina carya perebuvala vlitku Na vidminu vid Litnogo buv i Zimovij de rodina carya perebuvali vzimku Tam buli pechi i Zimovij palac buv teplishim Nezgrabni zahidnoyevropejski kamini ne pidijshli do suvorogo pivnichnogo klimatu Peterburga Tak vinikla cya nazva Golovnim prospektom mista car vvazhav richku Neva Tomu usi pervisni administrativni ustanovi palaci velmozh ta carya buli povernuti golovnimi fasadami na richku abo pov yazani z neyu ta yiyi rukavami Ne buv vinyatkom i palac Petra I Pershi gravyuri Peterburga podayut same cyu perspektivu Pershij Zimovij palac dlya carya pobuduvav gubernator stolici O D Menshikov yak podarunok caryu na znak jogo shlyubu z Katerinoyu Budivnictvo veli u 1711 Ce buv syurpriz i vesilnij darunok Menshikova Vesillya grali v 1712 vzhe v comu pervisnomu palaci pro sho svidchit togochasna gravyura Oleksiya Zubova Palac buv dvopoverhovij na pidvalinah z mezoninom i povernutij golovnim fasadom do richki Neva Z dvoh bokiv do nogo pribuduvali sluzhbovi fligeli U vnutrishnij dvir veli nevelichki brami z frontonami yaki prikrashali modeli vitrilnikiv korabli buli davnoyu pristrastyu carya Cej palac proisnuvav nedovgo i jogo perebuduvali Perebudova arhitektora Georga Mattarnovi Neobhidnist mati predstavnicku rezidenciyu sponukala do perebudovi pervisnogo palacu yaku pochali u 1716 Perebudovu viv arhitektor 1719 Ekonomnij Petro I vitav i ekonomnij pidhid do budivnictva bo v Peterburzi pochatku 18 st gostro vidchuvavsya brak budivelnih materialiv Tomu perebudovu zdijsnili z povnim vikoristannyam pervisnogo i nevelichkogo za rozmirami Zimovogo palacu Vin stav lishe bichnim rizalitom novoyi budivli sho bulo originalnim i cikavim arhitekturnim hodom v budivelnij praktici G Mattarnovi Drugij rizalit pobuduvali v tih zhe formah a yih z yednali novim korpusom s kolonami visokim attikom ozdoblenim statuyami i koronoyu carya Dahi buli visoki barokovi z perelomom Centr novogo palacu pidkreslyuvali chotiri koloni paradnogo portalu z visokim attikom Palac mav Veliku zalu privatni apartamenti carskoyi rodini yidalnyu palacovu cerkvu navit oranzhereyu tosho Vidteper Zimovij palac carya supernichav fasadom z Menshikovskim palacom na Vasilivskomu ostrovi Same v comu palaci vidbulasya odna z pershih asamblej 27 grudnya 1720 Zali cogo Zimovogo palacu pokazuvali inozemcyam Sered vidviduvachiv 1723 roku buv i F V Berhgolc yakij zalishiv opisi memuari ta aktivno kupuvav arhitekturni kresleniki ta proekti novih sporud v rosijskij stolici Primishennya novogo Zimovogo palacu stayut ne tilki rezidenciyeyu carya a i administrativnim zakladom koli syudi pereveli uryadovij Senat ta Kabinet kancelyariyu Buli vikoristani navit Lyudski pokoyi de rozmistili Kabinet kancelyariyu ta privatnu biblioteku carya Pereplanuvannya prodovzhuvalis i na zemelnij dilyanci Tak vzdovzh mura Zimovogo palacu u 1718 1720 rr buv proritij novij kanal mizh richkami Nevoyu ta Mojkoyu Zimova kanavka Same v comu palaci i pomer Petro I Spadok admirala Apraksina Admiral Apraksin F M 1661 1728 vibuduvav vlasnij budinok palac nepodalik vid dokiv de buduvali vitrilniki vidrazu za bastionami Pershij budinok buv derev yanim kotrij z mirkuvan bezpeki perebuduvali v ceglyanij Maloviraznij dvopoverhovij budinok ne zadovolniv vlasnika V Peterburg yakraz pribuv novij arhitektor iz Franciyi Oleksandr Leblon Admiral i zamoviv tomu proekt novogo palacu bazhayuchi otrimati pishnu sporudu Ale pishni sporudi davno vidijshli v minule u Franciyi palacova arhitektura yakoyi davno prijshla do strimanoyi elegantnosti i vishukanoyi prostoti v tvorah Fransua Mansara Luyi Levo V stilistici strimanoyi elegantnosti proekt dlya zamovnika i vikonav Oleksandr Leblon Buduvati sporudu Leblon ne mav mozhlivosti bo buv zavantazhenij robotami v paradnih rezidenciyah samogo carya V budivnictvo agresivno vtrutivsya sam volodar smakam yakogo buli vidpovidni pishnota i pistryavist Velmozha vibuduvav ne dvopoverhovij a tripoverhovij palac porushivshi vsi proporciyi leblonovoyi sporudi zaradi pishnoti i velichi Koli v Peterburzi pomer bezditnij Apraksin dalnij rodich Petra I to po zapovitu jogo palac sho stoyav pershim vid Admiraltejstva perejshov do carskoyi rodini Velikij za rozmirami i dobre ozdoblenij palac Apraksina spodobavsya nashadkam Petra I bilshe i imperatorskij dvir perebravsya syudi Vin i stav teper Zimovim palacom imperatorskogo dvoru Zimovi palaci imperatric Arhitektor Rastrelli Same tut zhili tri rosijski imperatrici Anna Ivanivna Anna Leopoldivna Yelizaveta Petrivna Pridvornij shtat postijno zrostav yak i potrebi imperatric Pochalisya chislenni dobudovi i perebudovi V palaci z yavilisya teatr cerkva dekilka novih rozkishnih zaliv Same syudi perevezli Burshtinovu kimnatu za nakazom Yelizaveti Petrivni bo za chasiv Petra yiyi ne vstigli vstanoviti i vona zberigalas v komorah Do perebudov buv zaluchenij molodij i nadto talanovitij arhitektor Vartolomej Rastrelli 1700 1771 sho vidtisniv vid zamov arhitektoriv mensh obdarovanih sered yakih Zemcov Mihajlo Grigorovich pomer u 1743 P yetro Antonio Trezini 1699 1768 Chevakinskij Savva Ivanovich 1713 1770 Palac dlya imperatrici Yelizaveti Najmenshe Zimovij palac svoyih poperednic vlashtovuvav imperatricyu Yelizavetu Vona zapochatkuvala dvi veliki perebudovi rodinnij palac Romanovih v Carskomu Seli de meshkala yiyi matir i Zimovij palac v Peterburzi Abi mati rozkishnij hocha j timchasovij palac na period perebudovi nakazala zbuduvati dlya sebe derev yanij palac na Nevskij pershpektivi Same tut vona i pomerla tak i ne dochekavshis zavershennya kam yanogo Zimovogo palacu yakij isnuye zaraz Zimovij palac mav usi oznaki gigantomaniyi dovzhina golovnogo fasadu dorivnyuvala 210 metriv bichnogo fasadu 175 metriv Vin postupavsya rozmirami Versalskomu palacu dovzhina sadovogo fasadu yakogo dorivnyuvala 500 metriv ale ne velichchyu i ne rozkishshyu fasadiv Zimovij palac imperatrici Katerini II Katerini barokovij Zimovij palac arhitektora Rastrelli distavsya u spadok Bilsha chastina zaliv novogo palacu ne bula obladnana Obzhivala i prikrashala yih vzhe Katerina II ale v novomodnomu stili klasicizm Barokovimi zalishilis lishe Paradni shodinki dvi palacovi cerkvi Mala i Velika dvi galereyi pershogo poverhu Majzhe vsi inshi inter yeri ozdobleni v stili klasicizm kincya 18 stolittya i eklektiki 19 stolittya Za pozemnim planom palac maye formu pryamokutnika z Vnutrishnim dvorom Kilkist primishen syagaye bilshe 1 000 Do ozdobi primishen palacu buli zalucheni najkrashi arhitektori dobi Vallyen Delamot Antonio Rinaldi Yurij Felten Kvarengi hudozhniki Dzhuzeppe Valeriani Franchesko Fontebasso Gradicci Prezinotti Urbani Cukki Plafoni dlya stel she Rastrelli zamoviv v Italiyi Do robit zaluchili rizbyariv majstriv mebliv pozolotnikiv skulptoriv dekoratoriv najkrashij sered yakih Jogan Dunker Tilki ozdobi Velikoyi tronnoyi zali koshtuvali 18 000 karbovanciv nadzvichajna suma dlya dobi Kupivlya kartin Vzhe u 1764 Katerina pridbala pershu partiyu kartin u negocianta Gockovskogo v Berlini Vona nalichuvala 225 primirnikiv i mala tvori Rubensa Halsa Fransa Rembrandta Yana Stena Fransa Snejdersa Pochalosya nadzvichajno shvidke formuvannya velichnoyi kartinnoyi galereyi sho stane okrasoyu imperatorskih kolekcij poryad z diamantami virobami z sribla yuvelirnimi prikrasami zolochenimi godinnikami porcelyanoyu Mejsena Sevra gobelenami Flandriyi Franciyi Italiyi Frans Gals Portret nevidomogo pana z rukavichkami Kartina z pershoyi zakupivli u Gockovskogo Villem Klas Heda Natyurmort z krabom Rembrandt Avtoportret ofort Rembrandt Zhertvoprinoshennya Avraama varianti v Myunheni i Peterburzi Pozhezha v Zimovomu 1837 Pozhezha stalasya v rik smerti Pushkina v grudni 1837 Vigorili drugij i tretij poverhi grandioznoyi budivli golovnij fasad yakoyi syagav 210 metriv Pozhezha trivala tri dni Majzhe vse majno palacu vdalosya vryatuvati vijskovimi Oficeri i voyaki vinosili pishne majno palacu prosto na snig Do vidnovlennya palacu zaluchili vsih vidomih arhitektoriv i fahivciv po protipozhezhnim spravam Buli vikoristani usi novi dosyagnennya protipozhezhnoyi spravi dobi Chastka primishen Zimovogo palacu otrimala nove oformlennya u istorichnih stilyah eklektika Do 19 stolittya nalezhit bilsha chastina paradnih primishen muzeyu yaki isnuyut i teper Pristosuvannya pid muzejni potrebi Vid 11 zhovtnya 1922 r budivlya Zimovogo palacu bula za zakonom peredana muzeyu Ermitazh muzej zberig istorichnu nazvu Pochalosya pristosuvannya palacovih inter yeriv pid potrebi muzeyu Buli zlamani pizni peregorodki i dobudovi v bagatoh zalah z nablizhennyam primishen do rozmiriv pervisnih za starimi planami Sered povernutih inter yeriv bula i Kuhonna palacova galereya yakij povernuli barokovij viglyad Vana otrimala nazvu Galereyi Rastrelli na chest arhitektora Zaraz Galereya Rastrelli vikoristovuyetsya dlya timchasovih vistavok Osoblivo velikimi buli perebudovi sluzhbovogo tretogo poverhu de buli kimnati palacovogo personalu i sho nagaduvali mali nomeri gotelyu Tretij poverh buv retelno perebudovanij i pristosovanij dlya zaliv mistectva Vizantiyi Kitayu Yaponiyi serednovichchya arheologiyi monet i medalej Viddil numizmatiki Ermitazh Pam yatki Vizantiyi Ermitazh Mistectvo Yaponiyi Ermitazh Chervona zala 2008 r Zala mistectva Franciyi 18 stolittya 2008 Vistavka gobeleniv Temnij koridor Zimovogo palacu 2006 Licarska zala Zimovij palac 2008ArhitekturaPershij zimovij palac Arh Oleksandr Leblon Palac Apraksina proekt 1716 Zimovij palac chasiv Anni Ivanivni Fasad na Nevu Hud Rotari Portret F B Rastrelli Zimovij palac z dobudovami u 1740 Fasad na Palacovu ploshu Zimovij palac viglyad z Vnutrishnogo dvoru Plan sadu u Vnutrishnomu dvori Ozdobi fasadu Zimovogo palacu Sobor Spasa v Zimovomu palaciVnutrishnye ozdoblennya Parketi Zimovogo palacu 19 st Perehid do teatru Sklepinnya z verhnim osvitlennyam 19 st Buduar v stili eklektiki 19 st Mebli dobi secesiyi Rizblene derevo biblioteki eklektika 19 st Stinopisi dobi ampir Parketi v saloni Skulpturi parapetu Skulpturi na dahu Harakternoyu oznakoyu rosijskogo baroko bulo shiroke vikoristannya skulptur yak v inter yerah tak i na parapetah budivel Prikrasiv skulpturami parapet Zimovogo palacu i arhitektor Rastrelli do stvorennya yakih buv zaluchenij i Jogan Dunker Dovzhina cogo parapetu po perimetru syagaye dvoh kilometriv Za chasiv Rastrelli skulpturi vigotovili z miscevogo kamenyu deyaki zavvishki tri metri Vologij klimat ta zimovi bureviyi ne spriyali zberezhennyu skulptur i ti pochali rujnuvatisya ta shmatkami padati uniz U 1890 ti poshkodzheni kam yani skulpturi poznimali ale restavruvati yih cherez znachnu rujnaciyu ne bulo sensu Tehnologiyi vigotovlennya skulptur do kincya 19 st buli udoskonaleni ta uskladneni Virishili skulpturi parapetu vidnoviti ale v novij tehnologiyi midyanoyi vikolotki Robili chavunnu abo betonnu formu majbutnoyi skulpturi na neyi nakladali midni plastini i molotkami z gumovimi nasadkami viroblyali neobhidnij fragment Gotovi fragmenti zbirali na metalevomu karkasi zvaryuyuchi usi shvi Porozhnya midna skulptura znachno zmenshuvala navantazhennya na stinu ale valilasya vid silnogo vitru Skulpturi pochali zabivati kaminnyam abo zh zalivati betonom na polovinu visoti Vidtvoryuvati use rozmayittya barokovih skulptur chasiv Rastrelli ne stali Chastka figur zaminena standartnimi vazami v stili neobaroko Suchasni glyadachi sho ne znayut pervisnogo viglyadu skulptur sprijmayut restavracijne vidnovlennya yak originalne malo reaguyuchi navit na nayavnist standartnih shozhih odna na odnu vaz Ale harakter barokovoyi sporudi seredini 18 stolittya voni vidtvoryuyut dobre i vzhe sami stali predmetami pikluvannya ta restavracijnih vidnovlen v 20 stolitti Napivporozhni midni skulpturi legshi za kam yani deshevi u virobnictvi stijkishi v agresivnomu seredovishi ta potrebuyut restavraciyi raz na 50 rokiv Numizmatika i Zimovij palacMoneta z nagodi 250 richchya pobudovi Zimovogo palacu u Sankt Peterburzi P yat karbovanciv 1977 Sankt Peterburzkij monetnij dvirDzherelaUspenskij A I Imperatorskie dvorcy t 1 M 1913 ros Sokolova T M Zimnij dvorec L 1958 ros Pilyavskij V I Zimnij dvorec L 1960 ros PUTEVODITEL PO S PETERBURGU SP IKAR 1991 Reprintnoe vosproizvedenie izdaniya 1903 goda ISBN 5 85902 065 1 ros Ermitazh Istoriya i arhitektura zdanij L Avrora 1974 ros PrimitkiErmitazh Istoriya i arhitektura zdanij L Avrora 1974 S 23 sbornik Muzej 2 M 1981 s 46 sbornik Muzej 2 M 1981 s 47PosilannyaPortal Mistectvo Portal Baroko Portal Arhitektura Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Zimovij palac Istoriya i fotografii Zimnego dvorca Kak dobratsya chto posetit 4 listopada 2011 u Wayback Machine Zimnij dvorec na karte Peterburga 27 veresnya 2007 u Wayback Machine Oficialnyj sajt Gosudarstvennogo Ermitazha 22 lyutogo 2012 u Wayback Machine Div takozhRosijske baroko Litnij palac Petra I Menshikovskij palac Sankt Peterburg Vartolomej Rastrelli Jogan Dunker Kufaldt Georg Fridrih 1853 1938 parkobudivnik sadivnik Pam yatki Vizantiyi Ermitazh Viddil numizmatiki Ermitazh Mistectvo Yaponiyi Ermitazh Prodazh kartin z kolekciyi Ermitazhu Spisok barokovih palaciv Yevropi Sankt Peterburzkij monetnij dvir