Ніколо Мікетті (італ. Nicola Michetti, 7 грудня 1675, Рим — 12 листопада 1759, Рим) — італійський архітектор і садівник доби бароко.
Ніколо Мікетті | |
---|---|
Nicola Michetti | |
![]() | |
Народження | 7 грудня 1675 |
Смерть | 12 листопада 1759 (83 роки) |
Країна | Папська держава |
Вчителі | Карло Фонтана |
Діяльність | архітектор |
Праця в містах | Рим, Санкт-Петербург, Таллін |
Архітектурний стиль | бароко |
Найважливіші споруди | Фонтани і каскади в Петергофі,паркові павільйони Вольєри та Ермітаж, Грот в Літньому саду, палац в Стрельні (Костянтинівський палац), дерев'яний Італійський палац і сад в Петербурзі, палацово-парковий ансамбль Кадріорг в Талліні, добудови палаццо Колонна в Римі |
Нереалізовані проєкти | проект фонтана Треві, проект сакристії собору Св. Петра в Римі, великий маяк на березі Чорного моря(проект), Соборна церква для Василівського острова (проект) |
|
Життєпис
Перший італійський період
Відомо, що навчався у архітектора Карло Фонтана в Римі, де пройшов значне навчання в малюванні, перспективі, добре опанував будівельне та інженерне ремесло. Працював разом з ним на побудові базиліки Святих Апостолів, засвоївши всі риси пізнього римського бароко. По смерті Карло Фонтана став спадкоємцем його будівельних справ і добудовував великий комплекс Сан Мікеле а Ріпа в Римі.
Брав участь в конкурсах на створення фонтана Треві (1704 р, прийнятий проєкт Н. Сальві), чим вступив у змагання з найкращими тогочасними архітекторами папської столиці. Виконав проєкт вівтаря та каплиці Сакріпанте в церкві Сан Іньяццо на Кампо Марчо (1712 р.). У 1715 році створив проєкт захристії базиліки Св. Петра в Римі для конкурсу, де також брали участь Філіппо Ювара та . Встиг побудувати дві каплиці в римських церквах Санта Марія Транспонтіна та Сан-Франческо-а-Ріпа і одружитися.
Запрошення на працю в Петербург
За наказом царя Петра І запрошення на працю в Петербург Ніколо Мікетті отримав від (1680?—1754), колишнього денщика царя, відісланого в Італії (Рим) навчатися архітектурі. Подробиці запрошення відомі зі збереженого листа Юрія Кологривова російському царю від 1718 року
Всемилостивейший Государь. По указу вашего Величества Архитектора нанял, называется Николай Микети, которому было приказано (то есть поручено строить) здание святого Михаила, по смерти кавалера Фонтаны, однако же оной Архитектор Микети с фундаменту зачел быв товарищем с помянутым Фонтаною, какой величины и сколко покоев все наши знают кто был в риме, а паче вручено было ему то здание за ево искусство в механике ибо ради разных мануфактур художеств которыя делают в том доме нужны машины и мельницы, и кроме того что он доброй Архитектор и искусной в механике, пишет живописное гораздо нехудо, а паче перспективу, сколко мог о нем осведомился; спрашивал кардиналов, Сакрипаития И оттобония и оне не толко меня уверили о его добром состоянии но еще хотят донести вашему Величеству о его искусстве, и понеже он был Папской Архитектор в других (местах) здания строил с чего имел довольный доход того ради с великим трудом уговорился с ним за четыре тысячи Ефимков и дом свободной, чтоже умедлил по се поры договорится с ним, с великою трудностию жена склонилася чтобы он ехал, и по договоре не может прежде убратся шестаго надесяти числа апреля ибо многия монастыри и домы строил, и еще болше… Из Рима апреля 7 1718 Юрья Кологривов.
Російський період
Палац і сад в Талліні
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTDFSaGJHeHBiaTFVYzJGeUpUSTNjMTl6ZFcxdFpYSmZZMjkwZEdGblpTNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RWR0ZzYkdsdUxWUnpZWElsTWpkelgzTjFiVzFsY2w5amIzUjBZV2RsTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
19 липня 1718 року цар Петро І в черговй раз відвідав Ревель (Таллін). В кортежі російського царя був і новоприбулий архітектор із Риму Ніколо Мікетті. Заклопотаний використанням Таллінського порту (попри порту в Петербурзі) цар ще 1715 року придбав на околиці Ревеля 100 гектарів землі на узбережжі. Тепер настала черга створити тут царську резиденцію. Вже через три дні по прибуттю цар разом із архітектором розмічали ділянку. Цар вже мав в місті два будинки, один із яких був розташований на колишній садибі Дрентельнів. Колишній будинок Дрентельнів ще XVI століття ( простий, з невеликою кількістю меблів) і слугував літньою резиденцією Петра І.
Тепер цар наважився створити парадну резиденцію, відповідну статусу володаря великої держави. Над створенням парадної резиденції працюють найкращі серед запрошених майстрів. Архітекторами виступили Александр Леблон та Ніколо Мікетті. Помічником працював Гаетано Кьявері. Видовжений план саду бароко створений з урахуванням порад Олександра Леблона , учня самого Андре Ленотра. Використано і схил пагорбу, на якому створили тераси та флігелі. Перший житловий флігель був вже готовий до осені 1721 року. Палац резиденції заклали 21 травня 1720 року. Головна споруда поєднана із невеликими караульними будиночками та садом системою терас та стежок. Комплекс мав усі риси барокового ансамблю, побудованому на єдиній осі, що проходила через палац і сад бароко. В інтер'єрі простежувались риси італійського бароко (плафон (живопис), ліплений декор, каміни, паркет). Побитий Петром Олександр Леблон помер 27 лютого 1719 року, і всі справи по будівництву в Петербурзі передані Ніколо Мікетті. Завалений завданнями в Стрельні та Петергофі, Мікетті вимушений передати справи по будівництву в Таллінні Михайлу Земцову. По смерті Петра в січні 1725 року роботи припинили і палац занепав. Первісний декор, створений за креслениками Ніколо Мікетті, збережений в парадному залі і вестибюлі. Палац постраждав від пожежі в 1950-х рр., але вдало відреставрований.
Комплекс мав дві паркові ділянки — протяжну нижню та верхню в регулярному французькому стилі з партерами і фонтаном. Сад бароко частково відновлений. На територію завезли родючий ґрунт і нижню ділянку перепланували в 1934—1939 роках, перетворивши її на протяжний лісопарк пейзажного типу.
Італійський палац і сад
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WWk5aU9TOGxSREFsT1VFbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREVsT0RBbFJERWxPVFlsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRak11YW5Cbkx6RXdNSEI0TFNWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ015NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tnk4M05DOGxSREFsT0RZbFJERWxPRElsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJERWxPVFlsUkRBbFFqa2xSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnMlh5VkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkM1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVGcySlVReEpUZ3lKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVReEpUazJKVVF3SlVJNUpVUXhKVGd4SlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0Tmw4bFJEQWxRak1sUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJEQWxRa1lsUkRBbFFrSWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1F1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZtTDAxdmJuQnNZV2x6YVhKZmNHRnNZV05sWDJsdVgzUm9aVjlNYjNkbGNsOVFZWEpyWDI5bVgxQmxkR1Z5YUc5bVh6QXhMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFOYjI1d2JHRnBjMmx5WDNCaGJHRmpaVjlwYmw5MGFHVmZURzkzWlhKZlVHRnlhMTl2Wmw5UVpYUmxjbWh2Wmw4d01TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Менш вдалою була доля садово-паркового ансамблю з Італійським палацом в Петербурзі. Проєкт ансамблю з ділянками партерів, фонтанів, оранжерей і фруктовим садом цілком належав Ніколо Мікетті.
Порівняння стилістики Леблона та Мікетті, їх відмінності в розплануванні саду відразу впадають у око. У Леблона сад має видовжене розпланування, використання двох ділянок до та після палацу на невеликих терасах. Навколо палацу Леблон облаштовує регулярну ділянку з квітниками і фонтанами. За палацом — видовжена ділянка з мережею паркових стежок, котрі можна використовувати і для піших, і для кінних прогулянок. Передбачена навіть система розворотів в кінці чи прогулянок зигзагом. Систему розворотів можна побачити і на інших планах, створених Леблоном в Петербурзі (умовний план царської резиденції з каскадом, розворот навколо водного партера в Стрельні, розворот в другому Літньому саду навколо Золотих хором). Він ніби ігнорує господарське призначення царського саду з фруктовими деревами і тяжіє до монументальних форм, бачених у Версалі. Всі господарські споруди винесені далеко геть за парадні частини парку.
Сад у Ніколо Мікетті теж видовжений, але обидві ділянки (декоративна з партерами і квітниками та фруктовий сад ) присутні. Сад Італійського палацу і первісно призначався для дружини Перта І — Катерини та її двору. Тому Мікетті не планує кінних прогулянок верхи, враховуючи пишне і незручне вбрання вельможних жінок, здатних рухатися повільно-поважно. Аби не порушувати симетрію побудови саду, господарські спруди і оранжереї розташовані на кордоні ділянки обабіч палацу ліворуч. Оранжереї та господарські споруди біля Італійського палацу були створені навіть швидше за сам палац.
Італійський палац почали вибудовувати не пізніше літа 1721 року. Для швидкості двоповерховий палац і павільйони вибудували з дерева та потинькували для враження як від кам'яних. Парадна двоповерхова частина була поєднана з бічними павільйонами одноповерховими галереями. Схематичний план головного фасаду палацу зберігає Державний Ермітаж. Склепіння були пласкі, балочні, прикрашені живописом на ліпленим декором. Великі вікна галерей та пишний декор останніх робили їх черговими залами з краєвидами парку, як то вже було в палацику Монплезір в Петергофі і котрі можна було використовувати для прогулянок дам в часи негоди чи під час зустрічей. Історик архітектури М. В. Йогансон, що досліджував історію побудови Італійського палацу, вважав, що роботи просувались досить швидко. Тим не менше за два роки не впорались. І цар Петро І з дружиною та вельможними гостями, коли відвідали палац в травні 1723 року, були вимушені обідати в Оранжереї, позаяк декор і облаштування парадних залів палацу ще не були закінчені. Так, три зали палацу декорував француз Жан Лефев: першу — горіховими панелями, другу — дубовими, третю — сосновими, а росіянин Іван Гаврилов робив паркети по моделі від головного архітектора, яким був на той час Мікетті. Центральну залу палацу прикрасив плафоном художник Бартоломео Тарсія. Палац опалювала низка печей з кахлями та каміни.
Італійський палац проіснував лише до 1804 року, коли видовжену ділянку його саду розділили навпіл Літейним проспектом. За наказом царського двору палац зруйнували, а на його місці вибудували Катерининський інститут. Ділянку за Літейним проспектом забудували лікарнею.
Палац в Стрельні
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WWk5aVlpOGxSREFsUVRBbFJEQWxRalVsUkRBbFFqY2xSREFsUWpnbFJEQWxRalFsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJERWxPRFlsUkRFbE9UWWxSREVsT0VaZkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNU5pNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RKVVF3SlVFd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSTNKVVF3SlVJNEpVUXdKVUkwSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXhKVGcySlVReEpUazJKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxRVEVsUkRFbE9ESWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
По смерті Олександра Леблона головна будівельна справа померлого логічно перейшла до Ніколо Мікетті. Працювати на величному об'єкті і рахуватись з уже зробленим до нього було досить звичним для архітектора-італійця. Мікетті залишає П-подібне розпланування палацу, запропоноване ще Леблоном, котрий брав за взірець розпланування палацу в Версалі. Але Ніколо Мікетті рішуче переробляє фасади, абсолютно позбавляючи їх стриманого, французького характеру. Палац в Стрельні за проектом Мікетті стає типово італійським, пластичним, пишно-бароковим. Його середню частину візуально полегшують три наскрізні арки, яких не мали ні палац в Версалі, ні проект Леблона. Аби підсилити архітектурну виразність палацового фасаду на партер верхнього саду, Мікетті запропонував хвилясту стіну з колонами, використану ще архітектором Франческо Борроміні (1599—1667) в церкві Сан Карло у чотирьох фонтанів. Це був перший випадок яскравого використання італійських знахідок розвиненого бароко Італії в Петербурзі. Монотонність однакових вікон Леблона замінена в проекті Мікетті на низку вікон з багатою лиштвою та ліпленими деталями, характерними для пишних палаців Рима. Особливо причепурили четвертий поверх, де вікна чергували з фігурними кронштейнами.
Охолодження психічно нестабільного Петра І до розбудови резиденції в Стрельні було рівнозначне відмові від будівництва взагалі. За часи перебування Мікетті в Петербурзі встигли вибудувати лише цокольний та перший поверхи палацу в Стрельні. І будівництво припинили...
Але святковий архітектурний образ палацу Мікетті запав в уяву петербурзьких архітекторів. Вартоломей Растреллі пізніше використає ті ж три наскрізні арки в Зимовому палаці для Петербурга, а Антоніо Рінальді — в Великому Гатчинському палаці ( закладені при перебудовах ).
Помешкання Мікетті в Петербурзі
На питання «Де саме мешкав Ніколо Мікетті в Петербурзі ?» дав відповідь дослідник Ю. М. Овчінніков. В недовгий час мінливий в рішеннях Петро І забажав зробити головною частиною столиці Першу Берегову вулицю і район Смоляного двора. Саме там оселились улюблена сестра царя — Наталя Олексіївна, Олександр Кікін, князь-ігуменья Голіцина, там стояв палац Олексія Петровича, сина Петра І від невдалого першого шлюбу. Поряд з чудернацьким за архітектурою палацом Олексія Петровича стояв і палац Марфи Матвіївни, вдови царя Федора Олексійовича. І Наталя Олексіївна, і Марфа Матвіївна померли 1716 року. Був страчений за зраду і син царя Олексій Петрович. Всі три приміщення стояли пусткою. Тому їх використали для нових закладів. Палац Наталі Олексіївни віддали Канцелярії від будівництва. З 1723 року палац стаченого царевича Олексія віддали під Берг-колегію . Кам'яний флігель біля палацу покійної Марфи Матвіївни в дві кімнати та сінями між ними і відвели для помешкання генерал-архітектора Ніколо Мікетті.
- Наталя Олексіївна
- Царевич Олексій
- Дружина царя Катерина І
- Меншиков Олександр Данилович, гравюра.
Нездійснені проєкти
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUzTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9EWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpJbFJEQWxRakF1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9EWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpJbFJEQWxRakF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Доба бароко породила могутній творчий поштовх у низки художників, меблярів, декораторів і архітекторів. Адже сформувався впливовий привілеований прошарок замовників-вельмож,фінансово незалежних, здатних замовити, створити умови для створення і дочекатись виконання парадного портрета у повний зріст, бронзового погруддя чи кінного монумента, пишного палацу чи небаченого храму. Але творче горіння митців все частіше наражалось на фінансову неспроможність замовників, не здатних прорахувати витрати, мінливість політики, наражалось на психопатії самих замовників. Від творчих проєктів сильно відставали тогочасні будівельні технології, ненадійною була якість традиційних будматеріалів — деревини, неякісної цегли та черепиці. Зростала низка недобудованих чи взагалі нереалізованих проектів.
З усіма цими проблемами стикнувся і Ніколо Мікетті. В Петрбурзі, де він був вимушений працювати, постійно відчувався брак якісних будматеріалів, брак освічених помічників, вкрай мінливими були політика і накази психічно нестабільного Петра І, що важко хворів в останні роки життя. Мікетті брав участь в архітектурному конкурсі 1723 року на створення Соборної церкви на Василівському острові, де також брали участь Гаетано К'явері, Н. Гербель та інші. Конкурс відбувся, але жодний з проєктів не був втілений. Така ж доля спіткала і створення кінного монумента Петру І, котрий опрацьовував Карло Бартоломео Растреллі. Нізка готових, але нездійснених проєктів , почала загрозливо збільшуватись і у Ніколо Мікетті в Петербурзі. Серед них — маяк для порту на Чорному морі, маяк для Кронштадту, Соборна церква для Василівського острова. Стояв недобудованим і палац в Стрельні за його проєктом, практично покинутий... Відірваність від батьківщини, нездійснені проєкти, відірваність від родини, доля побитого і померлого Олександра Леблона (про яку пошепки переповідали в столиці) — пригнічували італійця. І він насмілився на спротив волі царя.
Спротив волі царя
Спротив волі царя Петра І був різним: приховано грізним як у Івана Степановича Мазепи, відверто відкритим, як у гетьмана в еміграції Пилипа Орлика, непрораховано-відчайдушним як у втікача за кордон царевича Олексія.
Втікачем-емігрантом став і . Колишній денщик царя був відісланий вивчати архітектуру в Рим. Корогривов старанно вивчав італійські здобутки в архітектурі і технологіях, наймав фахівців-італійців для праці в Петербурзі, виконував завдання царя по закупівлі творів мистецтва. Він якось був пов'язаний з втечею царевича Олексія за кордон і чимось допомагав тому в переховуванні від безжальної, залізної руки російського монарха, ще не усвідомлюючі, що наважився на спротив його волі і що понесе за це покарання. Обіцянками простити чи залякуваннями царевича Олексія виманили в Петербург, де стратили як державного зрадника. Були жорстоко покарані й помічники Олексія, той же Олександр Кікін, а їх майно конфісковане. Розумний і обережний Юрій Кологривов просто зникає на десять років в Італії (?), починаючи свій спротив волі царя, вислизнувши з-під залізної руки російського монарха. Він вдало повернеться в Росію вже по смерті і Петра І, і імператриці Катерини І, і заслання Олександра Меншикова до Сибіру. Служитиме архітектором в садибі Кусково в Москві до власної смерті.
Втікачем став і архітектор Ніколо Мікетті після п'яти років служби. Він відбув у Рим з дорученнями і не повернувся в Петербург, теж вислизнувши з-під залізної руки російського монарха.
Другий італійський період
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF5TDFCaGJHRjZlbTlmUTI5c2IyNXVZVjh0WDFCc1lYUmxYekEyTTE4dFgwZHBkWE5sY0hCbFgxWmhjMmt1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZCaGJHRjZlbTlmUTI5c2IyNXVZVjh0WDFCc1lYUmxYekEyTTE4dFgwZHBkWE5sY0hCbFgxWmhjMmt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
1725 року архітектор повернувся до Риму. Почався його другий італійський період. Мікетті залучили до будівництва споруди Академії Сан Лука. Він був призначений на посаду архітектора Апостольської палати та ордена Театинців. Він виконував низку дрібних завдань і працював театральним декоратором. Із його великих робіт в Римі цього періоду — добудова нового корпусу до Палаццо Колонна (1731—1735 рр.) Архітектор був вимушений рахуватьсь з вже існуючими частинами величного палацу і вимогами замовника. Однією з них було не затуляти від сонця внутрішній дворик палацу, який вельможні володарі використовували як манеж просто неба. Тому нова прибудова до палацу має підвищені бічні павільйони і низьку двоповерхову частину-галерею, тінь від якої не затуляла від сонця внутрішній дворик.
Джерела
- Сборник «Русское искусств бароко. Материалы и исследования», М., «Наука», 1977
- Научный каталог «Архитектурная графика России. Первая половина 18 века», собрание Эрмитажа, Л, «Искусство», 1981
- Овсянников Ю.М. «Растрелли», серия «Жизнь в искусстве», Л, «Искусство»,1982
- ж «Мир путешествий». № 3, 1991 ( стаття Неллі Михкельскоо )
- Горохов В.А. Лунц Л.Б. «Парки мира», М, Стройиздат, 1985
Примітки
- ж «Мир путешествий». № 3, 1991
- Горохов В.А. Лунц Л.Б. «Парки мира», М, Стройиздат, 1985, с. 46
- Научный каталог «Архитектурная графика России. Первая половина 18 века», собрание Эрмитажа, Л, «Искусство», 1981, с. 52-53
- Научный каталог «Архитектурная графика России. Первая половина 18 века», собрание Эрмитажа, Л, «Искусство», 1981, с. 57
- Сборник «Русское искусств бароко. Материалы и исследования», М., «Наука», 1977, с. 215
- Сборник «Русское искусств бароко. Материалы и исследования», М., «Наука», 1977, с. 213
- Овсянников Ю.М. «Растрелли», серия «Жизнь в искусстве», Л, «Искусство»,1982, с. 16
- Овсянников Ю.М. «Растрелли», серия «Жизнь в искусстве», Л, «Искусство»,1982
- Научный каталог «Архитектурная графика России. Первая половина 18 века», собрание Эрмитажа, Л, «Искусство», 1981, с.76-77
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Miketti Nikolo Miketti ital Nicola Michetti 7 grudnya 1675 16751207 Rim 12 listopada 1759 Rim italijskij arhitektor i sadivnik dobi baroko Nikolo MikettiNicola MichettiSad baroko Italijskogo palacu v Peterburzi parter Narodzhennya 7 grudnya 1675 1675 12 07 RimSmert 12 listopada 1759 1759 11 12 83 roki RimKrayina Papska derzhavaVchiteli Karlo FontanaDiyalnist arhitektorPracya v mistah Rim Sankt Peterburg TallinArhitekturnij stil barokoNajvazhlivishi sporudi Fontani i kaskadi v Petergofi parkovi paviljoni Volyeri ta Ermitazh Grot v Litnomu sadu palac v Strelni Kostyantinivskij palac derev yanij Italijskij palac i sad v Peterburzi palacovo parkovij ansambl Kadriorg v Tallini dobudovi palacco Kolonna v RimiNerealizovani proyekti proekt fontana Trevi proekt sakristiyi soboru Sv Petra v Rimi velikij mayak na berezi Chornogo morya proekt Soborna cerkva dlya Vasilivskogo ostrova proekt Nikolo Miketti u VikishovishiZhittyepisPershij italijskij period Vidomo sho navchavsya u arhitektora Karlo Fontana v Rimi de projshov znachne navchannya v malyuvanni perspektivi dobre opanuvav budivelne ta inzhenerne remeslo Pracyuvav razom z nim na pobudovi baziliki Svyatih Apostoliv zasvoyivshi vsi risi piznogo rimskogo baroko Po smerti Karlo Fontana stav spadkoyemcem jogo budivelnih sprav i dobudovuvav velikij kompleks San Mikele a Ripa v Rimi Brav uchast v konkursah na stvorennya fontana Trevi 1704 r prijnyatij proyekt N Salvi chim vstupiv u zmagannya z najkrashimi togochasnimi arhitektorami papskoyi stolici Vikonav proyekt vivtarya ta kaplici Sakripante v cerkvi San Inyacco na Kampo Marcho 1712 r U 1715 roci stvoriv proyekt zahristiyi baziliki Sv Petra v Rimi dlya konkursu de takozh brali uchast Filippo Yuvara ta Vstig pobuduvati dvi kaplici v rimskih cerkvah Santa Mariya Transpontina ta San Franchesko a Ripa i odruzhitisya Zaproshennya na pracyu v PeterburgZa nakazom carya Petra I zaproshennya na pracyu v Peterburg Nikolo Miketti otrimav vid 1680 1754 kolishnogo denshika carya vidislanogo v Italiyi Rim navchatisya arhitekturi Podrobici zaproshennya vidomi zi zberezhenogo lista Yuriya Kologrivova rosijskomu caryu vid 1718 roku Vsemilostivejshij Gosudar Po ukazu vashego Velichestva Arhitektora nanyal nazyvaetsya Nikolaj Miketi kotoromu bylo prikazano to est porucheno stroit zdanie svyatogo Mihaila po smerti kavalera Fontany odnako zhe onoj Arhitektor Miketi s fundamentu zachel byv tovarishem s pomyanutym Fontanoyu kakoj velichiny i skolko pokoev vse nashi znayut kto byl v rime a pache vrucheno bylo emu to zdanie za evo iskusstvo v mehanike ibo radi raznyh manufaktur hudozhestv kotoryya delayut v tom dome nuzhny mashiny i melnicy i krome togo chto on dobroj Arhitektor i iskusnoj v mehanike pishet zhivopisnoe gorazdo nehudo a pache perspektivu skolko mog o nem osvedomilsya sprashival kardinalov Sakripaitiya I ottoboniya i one ne tolko menya uverili o ego dobrom sostoyanii no eshe hotyat donesti vashemu Velichestvu o ego iskusstve i ponezhe on byl Papskoj Arhitektor v drugih mestah zdaniya stroil s chego imel dovolnyj dohod togo radi s velikim trudom ugovorilsya s nim za chetyre tysyachi Efimkov i dom svobodnoj chtozhe umedlil po se pory dogovoritsya s nim s velikoyu trudnostiyu zhena sklonilasya chtoby on ehal i po dogovore ne mozhet prezhde ubratsya shestago nadesyati chisla aprelya ibo mnogiya monastyri i domy stroil i eshe bolshe Iz Rima aprelya 7 1718 Yurya Kologrivov Rosijskij periodPalac i sad v TalliniPalac v Tallini fasad na nizhnij park Verhnij sad parter i fontan 19 lipnya 1718 roku car Petro I v chergovj raz vidvidav Revel Tallin V kortezhi rosijskogo carya buv i novopribulij arhitektor iz Rimu Nikolo Miketti Zaklopotanij vikoristannyam Tallinskogo portu popri portu v Peterburzi car she 1715 roku pridbav na okolici Revelya 100 gektariv zemli na uzberezhzhi Teper nastala cherga stvoriti tut carsku rezidenciyu Vzhe cherez tri dni po pributtyu car razom iz arhitektorom rozmichali dilyanku Car vzhe mav v misti dva budinki odin iz yakih buv roztashovanij na kolishnij sadibi Drentelniv Kolishnij budinok Drentelniv she XVI stolittya prostij z nevelikoyu kilkistyu mebliv i sluguvav litnoyu rezidenciyeyu Petra I Teper car navazhivsya stvoriti paradnu rezidenciyu vidpovidnu statusu volodarya velikoyi derzhavi Nad stvorennyam paradnoyi rezidenciyi pracyuyut najkrashi sered zaproshenih majstriv Arhitektorami vistupili Aleksandr Leblon ta Nikolo Miketti Pomichnikom pracyuvav Gaetano Kyaveri Vidovzhenij plan sadu baroko stvorenij z urahuvannyam porad Oleksandra Leblona uchnya samogo Andre Lenotra Vikoristano i shil pagorbu na yakomu stvorili terasi ta fligeli Pershij zhitlovij fligel buv vzhe gotovij do oseni 1721 roku Palac rezidenciyi zaklali 21 travnya 1720 roku Golovna sporuda poyednana iz nevelikimi karaulnimi budinochkami ta sadom sistemoyu teras ta stezhok Kompleks mav usi risi barokovogo ansamblyu pobudovanomu na yedinij osi sho prohodila cherez palac i sad baroko V inter yeri prostezhuvalis risi italijskogo baroko plafon zhivopis liplenij dekor kamini parket Pobitij Petrom Oleksandr Leblon pomer 27 lyutogo 1719 roku i vsi spravi po budivnictvu v Peterburzi peredani Nikolo Miketti Zavalenij zavdannyami v Strelni ta Petergofi Miketti vimushenij peredati spravi po budivnictvu v Tallinni Mihajlu Zemcovu Po smerti Petra v sichni 1725 roku roboti pripinili i palac zanepav Pervisnij dekor stvorenij za kreslenikami Nikolo Miketti zberezhenij v paradnomu zali i vestibyuli Palac postrazhdav vid pozhezhi v 1950 h rr ale vdalo vidrestavrovanij Kompleks mav dvi parkovi dilyanki protyazhnu nizhnyu ta verhnyu v regulyarnomu francuzkomu stili z parterami i fontanom Sad baroko chastkovo vidnovlenij Na teritoriyu zavezli rodyuchij grunt i nizhnyu dilyanku pereplanuvali v 1934 1939 rokah peretvorivshi yiyi na protyazhnij lisopark pejzazhnogo tipu Italijskij palac i sadKadriorg genplan Italijskij palac dilyanka z parterami i fontanami Galereyi palacu Monplezir v Petergofi Mensh vdaloyu bula dolya sadovo parkovogo ansamblyu z Italijskim palacom v Peterburzi Proyekt ansamblyu z dilyankami parteriv fontaniv oranzherej i fruktovim sadom cilkom nalezhav Nikolo Miketti Porivnyannya stilistiki Leblona ta Miketti yih vidminnosti v rozplanuvanni sadu vidrazu vpadayut u oko U Leblona sad maye vidovzhene rozplanuvannya vikoristannya dvoh dilyanok do ta pislya palacu na nevelikih terasah Navkolo palacu Leblon oblashtovuye regulyarnu dilyanku z kvitnikami i fontanami Za palacom vidovzhena dilyanka z merezheyu parkovih stezhok kotri mozhna vikoristovuvati i dlya pishih i dlya kinnih progulyanok Peredbachena navit sistema rozvorotiv v kinci chi progulyanok zigzagom Sistemu rozvorotiv mozhna pobachiti i na inshih planah stvorenih Leblonom v Peterburzi umovnij plan carskoyi rezidenciyi z kaskadom rozvorot navkolo vodnogo partera v Strelni rozvorot v drugomu Litnomu sadu navkolo Zolotih horom Vin nibi ignoruye gospodarske priznachennya carskogo sadu z fruktovimi derevami i tyazhiye do monumentalnih form bachenih u Versali Vsi gospodarski sporudi vineseni daleko get za paradni chastini parku Sad u Nikolo Miketti tezh vidovzhenij ale obidvi dilyanki dekorativna z parterami i kvitnikami ta fruktovij sad prisutni Sad Italijskogo palacu i pervisno priznachavsya dlya druzhini Perta I Katerini ta yiyi dvoru Tomu Miketti ne planuye kinnih progulyanok verhi vrahovuyuchi pishne i nezruchne vbrannya velmozhnih zhinok zdatnih ruhatisya povilno povazhno Abi ne porushuvati simetriyu pobudovi sadu gospodarski sprudi i oranzhereyi roztashovani na kordoni dilyanki obabich palacu livoruch Oranzhereyi ta gospodarski sporudi bilya Italijskogo palacu buli stvoreni navit shvidshe za sam palac Italijskij palac pochali vibudovuvati ne piznishe lita 1721 roku Dlya shvidkosti dvopoverhovij palac i paviljoni vibuduvali z dereva ta potinkuvali dlya vrazhennya yak vid kam yanih Paradna dvopoverhova chastina bula poyednana z bichnimi paviljonami odnopoverhovimi galereyami Shematichnij plan golovnogo fasadu palacu zberigaye Derzhavnij Ermitazh Sklepinnya buli plaski balochni prikrasheni zhivopisom na liplenim dekorom Veliki vikna galerej ta pishnij dekor ostannih robili yih chergovimi zalami z krayevidami parku yak to vzhe bulo v palaciku Monplezir v Petergofi i kotri mozhna bulo vikoristovuvati dlya progulyanok dam v chasi negodi chi pid chas zustrichej Istorik arhitekturi M V Joganson sho doslidzhuvav istoriyu pobudovi Italijskogo palacu vvazhav sho roboti prosuvalis dosit shvidko Tim ne menshe za dva roki ne vporalis I car Petro I z druzhinoyu ta velmozhnimi gostyami koli vidvidali palac v travni 1723 roku buli vimusheni obidati v Oranzhereyi pozayak dekor i oblashtuvannya paradnih zaliv palacu she ne buli zakincheni Tak tri zali palacu dekoruvav francuz Zhan Lefev pershu gorihovimi panelyami drugu dubovimi tretyu sosnovimi a rosiyanin Ivan Gavrilov robiv parketi po modeli vid golovnogo arhitektora yakim buv na toj chas Miketti Centralnu zalu palacu prikrasiv plafonom hudozhnik Bartolomeo Tarsiya Palac opalyuvala nizka pechej z kahlyami ta kamini Italijskij palac proisnuvav lishe do 1804 roku koli vidovzhenu dilyanku jogo sadu rozdilili navpil Litejnim prospektom Za nakazom carskogo dvoru palac zrujnuvali a na jogo misci vibuduvali Katerininskij institut Dilyanku za Litejnim prospektom zabuduvali likarneyu Palac v StrelniRezidenciya v Strelni Proekt O Leblona Po smerti Oleksandra Leblona golovna budivelna sprava pomerlogo logichno perejshla do Nikolo Miketti Pracyuvati na velichnomu ob yekti i rahuvatis z uzhe zroblenim do nogo bulo dosit zvichnim dlya arhitektora italijcya Miketti zalishaye P podibne rozplanuvannya palacu zaproponovane she Leblonom kotrij brav za vzirec rozplanuvannya palacu v Versali Ale Nikolo Miketti rishuche pereroblyaye fasadi absolyutno pozbavlyayuchi yih strimanogo francuzkogo harakteru Palac v Strelni za proektom Miketti staye tipovo italijskim plastichnim pishno barokovim Jogo serednyu chastinu vizualno polegshuyut tri naskrizni arki yakih ne mali ni palac v Versali ni proekt Leblona Abi pidsiliti arhitekturnu viraznist palacovogo fasadu na parter verhnogo sadu Miketti zaproponuvav hvilyastu stinu z kolonami vikoristanu she arhitektorom Franchesko Borromini 1599 1667 v cerkvi San Karlo u chotiroh fontaniv Ce buv pershij vipadok yaskravogo vikoristannya italijskih znahidok rozvinenogo baroko Italiyi v Peterburzi Monotonnist odnakovih vikon Leblona zaminena v proekti Miketti na nizku vikon z bagatoyu lishtvoyu ta liplenimi detalyami harakternimi dlya pishnih palaciv Rima Osoblivo prichepurili chetvertij poverh de vikna cherguvali z figurnimi kronshtejnami Oholodzhennya psihichno nestabilnogo Petra I do rozbudovi rezidenciyi v Strelni bulo rivnoznachne vidmovi vid budivnictva vzagali Za chasi perebuvannya Miketti v Peterburzi vstigli vibuduvati lishe cokolnij ta pershij poverhi palacu v Strelni I budivnictvo pripinili Ale svyatkovij arhitekturnij obraz palacu Miketti zapav v uyavu peterburzkih arhitektoriv Vartolomej Rastrelli piznishe vikoristaye ti zh tri naskrizni arki v Zimovomu palaci dlya Peterburga a Antonio Rinaldi v Velikomu Gatchinskomu palaci zakladeni pri perebudovah Pomeshkannya Miketti v PeterburziNa pitannya De same meshkav Nikolo Miketti v Peterburzi dav vidpovid doslidnik Yu M Ovchinnikov V nedovgij chas minlivij v rishennyah Petro I zabazhav zrobiti golovnoyu chastinoyu stolici Pershu Beregovu vulicyu i rajon Smolyanogo dvora Same tam oselilis ulyublena sestra carya Natalya Oleksiyivna Oleksandr Kikin knyaz igumenya Golicina tam stoyav palac Oleksiya Petrovicha sina Petra I vid nevdalogo pershogo shlyubu Poryad z chudernackim za arhitekturoyu palacom Oleksiya Petrovicha stoyav i palac Marfi Matviyivni vdovi carya Fedora Oleksijovicha I Natalya Oleksiyivna i Marfa Matviyivna pomerli 1716 roku Buv strachenij za zradu i sin carya Oleksij Petrovich Vsi tri primishennya stoyali pustkoyu Tomu yih vikoristali dlya novih zakladiv Palac Natali Oleksiyivni viddali Kancelyariyi vid budivnictva Z 1723 roku palac stachenogo carevicha Oleksiya viddali pid Berg kolegiyu Kam yanij fligel bilya palacu pokijnoyi Marfi Matviyivni v dvi kimnati ta sinyami mizh nimi i vidveli dlya pomeshkannya general arhitektora Nikolo Miketti Natalya Oleksiyivna Carevich Oleksij Druzhina carya Katerina I Menshikov Oleksandr Danilovich gravyura Nezdijsneni proyektiN Miketti Konkursnij proekt Sobornoyi cerkvi dlya Vasilivskogo ostrova 1723 r Doba baroko porodila mogutnij tvorchij poshtovh u nizki hudozhnikiv meblyariv dekoratoriv i arhitektoriv Adzhe sformuvavsya vplivovij privileovanij prosharok zamovnikiv velmozh finansovo nezalezhnih zdatnih zamoviti stvoriti umovi dlya stvorennya i dochekatis vikonannya paradnogo portreta u povnij zrist bronzovogo pogruddya chi kinnogo monumenta pishnogo palacu chi nebachenogo hramu Ale tvorche gorinnya mitciv vse chastishe narazhalos na finansovu nespromozhnist zamovnikiv ne zdatnih prorahuvati vitrati minlivist politiki narazhalos na psihopatiyi samih zamovnikiv Vid tvorchih proyektiv silno vidstavali togochasni budivelni tehnologiyi nenadijnoyu bula yakist tradicijnih budmaterialiv derevini neyakisnoyi cegli ta cherepici Zrostala nizka nedobudovanih chi vzagali nerealizovanih proektiv Z usima cimi problemami stiknuvsya i Nikolo Miketti V Petrburzi de vin buv vimushenij pracyuvati postijno vidchuvavsya brak yakisnih budmaterialiv brak osvichenih pomichnikiv vkraj minlivimi buli politika i nakazi psihichno nestabilnogo Petra I sho vazhko hvoriv v ostanni roki zhittya Miketti brav uchast v arhitekturnomu konkursi 1723 roku na stvorennya Sobornoyi cerkvi na Vasilivskomu ostrovi de takozh brali uchast Gaetano K yaveri N Gerbel ta inshi Konkurs vidbuvsya ale zhodnij z proyektiv ne buv vtilenij Taka zh dolya spitkala i stvorennya kinnogo monumenta Petru I kotrij opracovuvav Karlo Bartolomeo Rastrelli Nizka gotovih ale nezdijsnenih proyektiv pochala zagrozlivo zbilshuvatis i u Nikolo Miketti v Peterburzi Sered nih mayak dlya portu na Chornomu mori mayak dlya Kronshtadtu Soborna cerkva dlya Vasilivskogo ostrova Stoyav nedobudovanim i palac v Strelni za jogo proyektom praktichno pokinutij Vidirvanist vid batkivshini nezdijsneni proyekti vidirvanist vid rodini dolya pobitogo i pomerlogo Oleksandra Leblona pro yaku poshepki perepovidali v stolici prignichuvali italijcya I vin nasmilivsya na sprotiv voli carya Sprotiv voli caryaSprotiv voli carya Petra I buv riznim prihovano griznim yak u Ivana Stepanovicha Mazepi vidverto vidkritim yak u getmana v emigraciyi Pilipa Orlika neprorahovano vidchajdushnim yak u vtikacha za kordon carevicha Oleksiya Vtikachem emigrantom stav i Kolishnij denshik carya buv vidislanij vivchati arhitekturu v Rim Korogrivov staranno vivchav italijski zdobutki v arhitekturi i tehnologiyah najmav fahivciv italijciv dlya praci v Peterburzi vikonuvav zavdannya carya po zakupivli tvoriv mistectva Vin yakos buv pov yazanij z vtecheyu carevicha Oleksiya za kordon i chimos dopomagav tomu v perehovuvanni vid bezzhalnoyi zaliznoyi ruki rosijskogo monarha she ne usvidomlyuyuchi sho navazhivsya na sprotiv jogo voli i sho ponese za ce pokarannya Obicyankami prostiti chi zalyakuvannyami carevicha Oleksiya vimanili v Peterburg de stratili yak derzhavnogo zradnika Buli zhorstoko pokarani j pomichniki Oleksiya toj zhe Oleksandr Kikin a yih majno konfiskovane Rozumnij i oberezhnij Yurij Kologrivov prosto znikaye na desyat rokiv v Italiyi pochinayuchi svij sprotiv voli carya visliznuvshi z pid zaliznoyi ruki rosijskogo monarha Vin vdalo povernetsya v Rosiyu vzhe po smerti i Petra I i imperatrici Katerini I i zaslannya Oleksandra Menshikova do Sibiru Sluzhitime arhitektorom v sadibi Kuskovo v Moskvi do vlasnoyi smerti Vtikachem stav i arhitektor Nikolo Miketti pislya p yati rokiv sluzhbi Vin vidbuv u Rim z doruchennyami i ne povernuvsya v Peterburg tezh visliznuvshi z pid zaliznoyi ruki rosijskogo monarha Drugij italijskij periodPalacco Kolonna na starij gravyuri Suchasnij viglyad pislya perebudov 1725 roku arhitektor povernuvsya do Rimu Pochavsya jogo drugij italijskij period Miketti zaluchili do budivnictva sporudi Akademiyi San Luka Vin buv priznachenij na posadu arhitektora Apostolskoyi palati ta ordena Teatinciv Vin vikonuvav nizku dribnih zavdan i pracyuvav teatralnim dekoratorom Iz jogo velikih robit v Rimi cogo periodu dobudova novogo korpusu do Palacco Kolonna 1731 1735 rr Arhitektor buv vimushenij rahuvats z vzhe isnuyuchimi chastinami velichnogo palacu i vimogami zamovnika Odniyeyu z nih bulo ne zatulyati vid soncya vnutrishnij dvorik palacu yakij velmozhni volodari vikoristovuvali yak manezh prosto neba Tomu nova pribudova do palacu maye pidvisheni bichni paviljoni i nizku dvopoverhovu chastinu galereyu tin vid yakoyi ne zatulyala vid soncya vnutrishnij dvorik DzherelaSbornik Russkoe iskusstv baroko Materialy i issledovaniya M Nauka 1977 Nauchnyj katalog Arhitekturnaya grafika Rossii Pervaya polovina 18 veka sobranie Ermitazha L Iskusstvo 1981 Ovsyannikov Yu M Rastrelli seriya Zhizn v iskusstve L Iskusstvo 1982 zh Mir puteshestvij 3 1991 stattya Nelli Mihkelskoo Gorohov V A Lunc L B Parki mira M Strojizdat 1985Primitkizh Mir puteshestvij 3 1991 Gorohov V A Lunc L B Parki mira M Strojizdat 1985 s 46 Nauchnyj katalog Arhitekturnaya grafika Rossii Pervaya polovina 18 veka sobranie Ermitazha L Iskusstvo 1981 s 52 53 Nauchnyj katalog Arhitekturnaya grafika Rossii Pervaya polovina 18 veka sobranie Ermitazha L Iskusstvo 1981 s 57 Sbornik Russkoe iskusstv baroko Materialy i issledovaniya M Nauka 1977 s 215 Sbornik Russkoe iskusstv baroko Materialy i issledovaniya M Nauka 1977 s 213 Ovsyannikov Yu M Rastrelli seriya Zhizn v iskusstve L Iskusstvo 1982 s 16 Ovsyannikov Yu M Rastrelli seriya Zhizn v iskusstve L Iskusstvo 1982 Nauchnyj katalog Arhitekturnaya grafika Rossii Pervaya polovina 18 veka sobranie Ermitazha L Iskusstvo 1981 s 76 77Div takozhArhitektura baroko Sad baroko Fontan Kaplicya Parter sad Sadovo parkova skulptura Rosijske baroko Zemcov Mihajlo Grigorovich Litnij sad Sankt Peterburg Spisok barokovih palaciv Yevropi Muzej sadovo parkovogo mistectva Sankt Peterburg