Норве́жці (норв. nordmenn) — народ у Північній Європі, основне і автохтонне населення Норвегії. За межами своєї країни також проживають в [en], [en], [en], [en] тощо. Загальна чисельність складає близько 5,7 мільйонів осіб, з яких 5,5 мільйонів мешкає в Норвегії. Норвезька мова належить до скандинавських мов, підгрупи германських. Нині Норвегія — одна з найрозвинутіших держав світу. Поруч із норвежцями в Норвегії зараз живе і працює багато емігрантів з інших країн світу.
Норвежці Nordmenn | |
---|---|
![]() | |
Кількість | 5,7 млн (2022) |
Ареал | бл. 5,5 млн осіб (2022) |
Близькі до: | ісландці, фарерці, шведи, данці |
Мова | норвезька мова (букмол, нюношк, , ) |
Релігія | протестанти, католики |
Також норвежцям притаманна сильна регіональна ідентичність, і більшість населення часто ідентифікує себе за місцем походження. З головних груп є, крім географічних із Півночі, Заходу та Сходу, також тронгеймці, що географічно відповідають центру Норвегії. В першу чергу це проявляється в діалектах.
Історія
Етимологія
Етнонім «норвежець», власне «nordmann» дослівно означає «північний чоловік» і вперше фіксується в староанглійських джерелах ІХ століття.
У звіті англійському королю Альфреду від бл. 880, Норвегія взаємозамінно згадується як «Norðweg» і «norðmanna land» (досл. «земля північних людей»). Також Оттере ідентифікував саамів за їхнім кочовим способом життя, водночас відокремивши данців від норвежців, політично чи географічно. Згідно з ним, данці жили навколо Каттегату і Скагеррака, а норвежці жили вздовж узбережжя Північного моря і Північної Атлантики. Гаральда Прекрасноволосого називали вождем «норвежців» і володарем «східних людей». Об'єднання Норвегії сталося внаслідок перемоги Гаральда в битві при Гафрсфйорді, де він також переміг цих східних людей. На початку епохи вікінгів данські королі, ймовірно, панували над Вікеном — територією навколо Осло-фіорду, тоді як «Оппланн», можливо, був окремим королівством, пов’язаним із сходом у Скандинавії.
Норвежці — індоєвропейський германський етнос Він утворився з нащадків германських племен скотарів і землеробів, що дісталися Скандинавії наприкінці 3-го тисячоліття до н.е. Південна Норвегія є одним із місць, де імовірно проживали бургунди і лангобарди.
Норвегія була заселена з часів епіпалеоліту культурою Фосна-Генсбака, згодом, в добу неоліту, після культури лійчастого посуду розпочався розвиток і поширення та шнурової керамік. Про цей період майже нічого не відомо, але стосовно мови існує теорія догерманського субстрату. Племена культури шнурової кераміки вже вважаються індоєвропейцями, але існують різні концепції про початок їхнього формування. Скандинавські мисливці-збирачі відрізняються від більшості подібних у Європі того часу тим, що вони мали більше генетичних варіантів світлої пігментації шкіри, також порівняно з їхніми відповідними групами походження. Крім того, здається, існує спадкоємність генетичного варіанту TMEM131, який, як вважають, є генетичною адаптацією до холоду.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1TDBoSFgwa3hYMlYxY205d1lTNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RTRWRmU1RGZlpYVnliM0JoTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Вважається, що гаплогрупа I1, яка є найпоширенішою гаплогрупою Y-ДНК як у Норвегії, так і в Швеції, була присутня в ранніх суспільствах. Вона зустрічається у 37% населення Данії. Але чим далі на північ Норвегії, тим менша частка. Приблизно 25% населення на південному сході належить до цієї групи. Перші з них, можливо, прибули до Норвегії приблизно 10 000 років тому.
Бронза — це сплав міді і олова. Жоден із цих металів не зустрічається у Норвегії у великих кількостях. Найбагатші вожді займалися торгівлею чи подорожували вниз по Європі, де вони обмінювали шкіру, роги та хутро на бронзу. Найкращі бронзові прикраси та предмети, які були знайдені в Норвегії, більшість археологів вважають імпортованими. Також деякі вірування були принесені саме внаслідок контакту з іншими племенами.
Утворення у Х-ХІ ст. ранньофеодальної держави й християнізація (від бл. 1000 р.) сприяли формуванню норвезького народу таким, яким ми його знаємо зараз. У добу вікінгів (ІХ-Х ст.) норвезькі переселенці засновували колонії на островах Північної Атлантики та Ісландії, де, відокремившись від норвежців, стали новими етносами — ісландцями і фарерцями.
Норвежці належать до європеоїдної раси, також антропологи початку XX ст., зокрема Жозеф Денікер, виділили їх в нордичний антропологічний тип. Згодом, на основі цих теорій, розвивали свої ідеї расові ідеологи, зокрема німецький антрополог Ганс Гюнтер.
Загалом, норвежці мають кращу тілобудову і в середньому важать більше, ніж людина південніше. Мають незмінно світлішу шкіру, волосся та колір очей порівняно з рештою населення світу.
Розселення і чисельність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl6TDBOb2NtbHpkR2xoYmkxcmNtOW9aeTFzWldsMkxXVnlhV3R6YzI5dUxtcHdaeTh6TURCd2VDMURhSEpwYzNScFlXNHRhM0p2YUdjdGJHVnBkaTFsY21scmMzTnZiaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Норвезькі або скандинавські вікінги здійснили набіги та оселилися на Шетланді і Оркні, (Ірландії), Шотландії та північній Англії. У Сполученому Королівстві багато назв місць, які закінчуються на -kirk, -ness, -thorpe, -toft, -by, ймовірно, мають скандинавське походження. У 947 році нова хвиля норвезьких вікінгів з'явилася в Англії, очолювана Ейріком Кривавою Сокирою, захопивши Йорк. У VIII ст. й далі норвезькі та данські вікінги також оселилися в Нормандії, найбільш відомі вікінги на чолі з Ролло, і таким чином започаткували традицію норманів (також означає «люди з півночі»), які поширилися до Англії, Сицилії та інші острови (Середземного моря).
Крім Британії та Ірландії, норвезькі вікінги засновували поселення в здебільшого незаселених регіонах. Першим відомим постійним норвезьким поселенцем в Ісландії був Інґольфур Арнарсон. У 874 році він оселився в Рейк'явіку.
Після свого вигнання з Ісландії Ерік Рудий відкрив Гренландію, назву, яку він вибрав, сподіваючись залучити ісландських поселенців. Поселення вікінгів були засновані в захищених фіордах південного та західного узбережжя. Пізніше родич Еріка — Лейф Еріксон — відкрив Північну Америку.
Відомий також Вінланд — непостійна колонія вікінгів край узбережжя Затоки Святого Лаврентія.
Мапи
- Поширення норвежців у світі
- Норвежці в Північній Америці
Мова
Цей розділ потребує доповнення. |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk01TDA1dmNuTnJaVjlOSlVNekpVRTFiR1lsUXpNbFFqaHlaUzV3Ym1jdk1qQXdjSGd0VG05eWMydGxYMDBsUXpNbFFUVnNaaVZETXlWQ09ISmxMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Норвежці розмовляють норвезькою мовою, що належить до скандинавської групи германських мов. Приблизно до IX ст. мова була на основі рунічної абетки, але це складно назвати повноцінним алфавітом, адже руни передавали передусім магічне значення. З поширенням християнства було запозичено латинську абетку.
У норвезькій є значне діалектне членування. Писемність на основі латинки. Найдавніші пам'ятки норвезької мови — рунічні надписи (як мінімум з VIII століття). У норвезькій мові дві літературні норми.
Традиційна культура
Сільське господарство
До першої третини XX ст. основною галуззю економіки Норвегії було сільське господарство. Лише 2,6% землі було придатно для землеробства. До відкриття Америки вирощували переважно зернові та коренеплоди. Нині селяни віддають перевагу картоплі та овочам. Основний дохід приносить молочне скотарство. Місцеве сільське господарство ніколи не могло повністю забезпечити їжею норвезьких селян, тому рибальство та полювання так само відігравали важливу роль.
Риболовля
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJoTDBwaGFHNWZSV3RsYmlWRE15VkJObk5mTFY5Q0pVTXpKVUk0Ym1SbGNsOUdhWE5yWlM1cWNHY3ZNelF3Y0hndFNtRm9ibDlGYTJWdUpVTXpKVUUyYzE4dFgwSWxRek1sUWpodVpHVnlYMFpwYzJ0bExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Завдяки великій кількості прибережних вод, рибу ловлять переважно у фіордах і на північних островах, зокрема загальновідомі Лофотенські острови. Основний улов — тріска і оселедець. Взимку, коли починається рух тріски на нерест, рибалки з усієї країни відправляються на острови, де живуть у тимчасових будиночках. Основна частина улову за рік надходить з січня по березень. У минулому також була популярна сьомга, проте наразі вона під загрозою. Так само і з пікшею, але вона, попри це, зберігає своє велике промислове значення. Рибалки зазвичай володіли власними човнами та інструментами й ходили в море сім’ями. До кінця XVIII ст. улов сушили без солі. На березі вертикально встановлювали дерев'яні стовпи, до яких кріпили нитки з рибою. Сушена риба нагадувала тверду палицю і називалася стокфіск (досл. «рибна паличка»). Розповсюдження дешевої солі призвело до появи кліпфіска — солоної риби, в’яленої на каменях.
Протягом століть китобійний промисел мав допоміжне значення. На китів полювали заради їх вусів і сала. Частини туші, що залишилися, викидали на берег і використовували як природне добриво. У ХІХ – поч. ХХ ст. світовий попит на китовий жир зріс, що призвело до швидкого розвитку рибальства та скорочення популяції китів у північній частині Атлантичного та Північного Льодовитого океанів. Норвежці почали плисти за ними на південь Атлантики. У середині ХХ ст. Норвегія мала найбільший за тоннажем китобійний флот. Норвегія донині не відмовляється від дозволу на вбивство китів, що пояснюється традиціями самих норвежців. Крім неї, китоловство досі дозволено лише в Японії і Ісландії.
Житло
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZsTDBKcUpVTXpKVUk0YkhOMFlXUmZaeVZETXlWQk5YSmtYMGhJUWkwd056a3lOeTVxY0djdk1qTXdjSGd0UW1vbFF6TWxRamhzYzNSaFpGOW5KVU16SlVFMWNtUmZTRWhDTFRBM09USTNMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Основним типом поселень до кінця XIX ст. — була ферма, сенсово радше хутір (норв. gård), який зазвичай будувався на схилі гори, мав досить різноманітний план розташування, але основне помешкання, як правило, ставилося вище за решту будівель. У XVIII–XIX ст. поширився тип селянської садиби ildhus, яка включала до 10-15 будівель, у тому числі місце для випікання хліба, пивоварню та лазню. Найпоширенішим будівельним матеріалом є дерево. Дах покривали дереном, і цей звичай зберігся донині.
Села існували лише на півдні країни. Поселення з населенням понад 2000 жителів у Норвегії вважаються містами. Найзначніше торгово-ремісниче місто з кінця XIII ст. був Берген.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll5TDA1dmNtUnlaVjlGYTNKbFgxUm9aVjlIY21WbGJsOVNiMjl0TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxT2IzSmtjbVZmUld0eVpWOVVhR1ZmUjNKbFpXNWZVbTl2YlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Меблі, основну кількість інструментів та переважну решту речей повсякденного вжитву селяни створювали самі. Рілля в сільській місцевості з'явилися порівняно недавно. Поширеним місцем для сну була спеціальна маленька кімнатка. Вона нагадував велику коробку з прикріпленими до стіни багатоярусними лавами. На нижніх лавах спали господар і хазяйка, а нагорі сини, інші жінки та діти. Спальня була відокремлена дверима. У ранньому Середньовіччі використовували відкрите вогнище. Його робили з дощок, набивали камінням і ставили в центрі житла, а наверху створювали отвір для виходу диму. Пізніше почали використовувати каміни.
Сім'я
За часів вікінгів чоловіки мали більшу вагу в суспільстві, ніж жінки, що, однак, не означало повного підпорядкування дружини чоловікові. Відповідно до середньовічного епосу, статева поведінка молодих людей була досить широкою. Хоча ідеалом нареченої вважалася незаймана дівчина, дошлюбні та позашлюбні стосунки, кровозмішення також були поширені. Головною функцією шлюбу було утворення союзу з іншою родиною. Вважалося, що наречена повинна бути сильною, щоб мати дітей. Тому батьки чи інші родичі могли шукати дружину для свого сина. Часто юнаки самі обирали собі наречену серед тих, хто мав впливових родичів.
Практикувалися усні шлюбні контракти. Були й шлюби по любові. Закохані хлопці залицялися, хоча самі соромилися своїх почуттів і відверто сміялися над закоханими друзями. Повноправними вважалися лише ті діти, що були народжені у шлюбі. Діти, народжені дружиною під час тривалої відсутності чоловіка або від чоловіка від рабині (рабині-наложниці завжди мали дуже низький соціальний статус), могли визнаватися головою сім'ї, і тільки в цьому випадку вони могли успадковувати (але не більше третини).
У селянському середовищі ХІХ – пер. пол. ХХ ст. статус дружини і чоловіка не відігравав істотної ролі, оскільки більшість селян були приблизно рівними. Шлюби укладалися за домовленістю між молодятами. Весілля супроводжувалося галасливою процесією, після чого починалося застілля. Керував ними кьокеместер — родич нареченого чи нареченої. Нерухоме майно, як правило, успадковував старший син.
Молодші сини могли розраховувати на домашню тварину і грошовий внесок, дочки - на придане. Після смерті батька старший син зобов'язувався піклуватися про своїх братів і сестер до їх повноліття. З 11-12 років діти вже працювали не тільки в батьківському господарстві. Фактично на хуторах існували великі родини, які складали невелику родинну громаду. У норвежців був звичай дуґнад (норв. dugnad), схожий на толоку.
У сучасній Норвегії більше половини пар не реєструють шлюб. Популярним є шлюб з іноземками. З 2009 року дозволені (гомосексуальні шлюби). На зміну сусідській громаді прийшли сучасні форми громадських об’єднань. Значну роль у містах відіграють профспілки.
Кухня
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll3TDA1dmNuZGxaMmxoYmw5d1pXRnpZVzUwWDJKaGEybHVaMTlpY21WaFpDNXdibWN2TWpBd2NIZ3RUbTl5ZDJWbmFXRnVYM0JsWVhOaGJuUmZZbUZyYVc1blgySnlaV0ZrTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Національна кухня Норвегії нерозривно пов'язана з традицією рибальства, і саме морепродукти є основною стравою. Зокрема, риба має безліч способів приготування, які також залежать від регіону. Наприколад, з тріски готують досить незвичайну різдвяну страву «лютефіск» — тріска в лугу, наприклад в капустичній соді. Філе спочатку вимочують в лужному розчині, потім промивають добре водою і запікають у духовці.
Для приготування м'ясних страв норвежці вважають за краще баранину або яловичину. Раніше великою популярністю користувалося китове м'ясо, але на сьогодні такий делікатес можна зустріти не в кожному ресторані. З баранини готують різні страви, наприклад, форікол — запечене ягня з капустою. Також популярний феналор з попередньо засоленої баранячої ноги, яку потім сушать і коптять.
Через суворий клімат країни тут практично немає свого пшеничного хліба. Хлібобулочні вироби з ячменю та вівса жорсткі, сухі, деякі коржики можна порівняти з лавашем. Наприклад, є лефсе, норвезький млинець, який входить до багатьох страв. У цей хліб іноді додають картоплю, через що стає м'якішим.
Більшість норвежців харчуються три-чотири рази на день, зазвичай складається з холодного сніданку з кавою, холодного (зазвичай упакованого) обіду на роботі та гарячої вечері вдома з родиною. Залежно від часу сімейної вечері (і особистої звички), деякі можуть додати холодну їжу пізно ввечері, як правило, простий бутерброд.
Музика
До 1840 року в Норвегії існували обмежені письмові джерела народної музики. Спочатку вважалося, що був присутній явний християнський вплив. Але в народній музиці також існували міфічні та казкові зв’язки. Загалом призначення народної музики в розвагах та танцях.
Релігія
Цей розділ потребує доповнення. |
Історично норвежці були скандинавськими язичниками.
Зараз зв віросповіданням норвежці переважно лютерани, є також представники інших течій протестантизму, католики тощо.
Відомі норвежці
Митці
- Генрік Ібсен — норвезький драматург
- Юн Фоссе — норвезький письменник та драматург
- Кнут Гамсун — письменник
- Б'єрнстьєрне Б'єрнсон — норвезький письменник, лауреат Нобелівської премії з літератури 1903 року
- Сігрід Унсет — норвезька письменниця, лауреат Нобелівської премії 1928 року
- Юстейн Ґордер — норвезький письменник, популяризатор філософії
- Ян К'єрстад — норвезький письменник
- Роальд Дал — британський дитячий письменник норвезького походження
- Генрі Ловсон — австралійський поет та автор коротких оповідань
- Едвард Гріг — композитор
- Маргарет Бергер — норвезька співачка
- Лене Марлін — норвезька поп-співачка
- Сіссель Ширшебо — норвезька співачка-сопрано
- Магне Фуругольмен — норвезький клавішник і гітарист норвезького гурту A-Ha
- Мортен Гаркет — вокаліст норвезького поп-гурту A-ha
- Пол Воктор-Савой — норвезький музикант, гітарист, основний учасник норвезького гурту a-ha та основний автор їх пісень
- Йорн Ланде — норвезький рок-вокаліст, композитор, автор пісень, на сьогодні один із найвідоміших співаків в напрямках хеві-метал, хард-рок та павер-метал
- Ейстейн Ошет — композитор, музикант, більш відомий як Евронімус
- Варг Вікернес — композитор, музикант, автор книг, видатний діяч неоязичницького руху
- Едвард Мунк — художник
- Юхан Крістіан Даль — норвезький художник, графік, один з основоположників національного пейзажу
- Ерік Вереншьоль — норвезький художник, графік, ілюстратор
- Ґустав Віґеланд — норвезький скульптор
- Лів Ульман — норвезька акторка, одержала всесвітню славу зігравши в десяти фільмах Інгмара Бергмана
- Рагнар Торнквіст — розробник комп'ютерних ігор (Dreamfall: The Longest Journey), Funcom, Осло
Науковці та першовідкривачі
- Ерік Рудий — мореплавець і першовідкривач, що заснував перше поселення в Гренландії
- Тур Хейердал — антрополог і шукач пригод
- Руаль Амундсен — полярний дослідник
- Карл Антон Ларсен — норвезький полярний дослідник і піонер антарктичного китоловства
- Фрітьйоф Нансен — полярний дослідник, політик, лауреат Нобелівської премії миру
- Нільс Генрік Абель — норвезький математик
- Софус Лі — знаменитий математик, який відкрив групи Лі, які як і алгебру Лі назвали на його честь. Дана алгебра широко використовується в сучасній фізиці
- Атле Сельберг — норвезький математик, відомий своїми працями в галузі аналітичної теорії чисел та теорії автоморфних функцій
- Раґнар Фріш — норвезький економіст, разом з голландцем Яном Тінбергеном став першим лауреатом тільки що заснованої Нобелівської премії з економіки
- Трюґве Маґнус Гаавельмо — норвезький економіст
- Одд Хассель — норвезький фізико-хімік, член Норвезької АН в Осло (1933), лауреат Нобелівської премії з хімії 1969 року
- Айвар Джайєвер — американський фізик норвезького походження, лауреат Нобелівської премії з фізики 1973 року
- Ларс Онсагер — американський фізичний хімік норвезького походження, лауреат Нобелівської премії з хімії 1968 року
- Арне Несс — визначний норвезький філософ XX століття, еколог і альпініст
Державні та військові діячі
- Гаральд V — монарх і спортсмен (вітрильний спорт)
- Крістіан Лоус Ланге — норвезький політик, лауреат Нобелівської премії миру за 1921 разом із Карлом Брантінгом
- Ґру Гарлем Брундтланд — жінка-політик, голова найбільшої партії в Норвегії, прем'єр-міністр, відомий міжнародний діяч
- Ян Петерсен — норвезький політик, член Консервативної партії
- Відкун Квіслінг — норвезький офіцер, політик
- Єнс Столтенберг — норвезький державний і політичний діяч
- Трюгве Гальвдан Лі — 1-й вибраний Генеральний секретар ООН
Спортсмени
- Магнус Карлсен — норвезький шаховий гросмейстер, очолює світовий рейтинг
- Андреас Торкільдсен — норвезький метальник списа
- Петер Сольберґ — норвезький автогонщик
- К'єрсті Плетзер — норвезька легкоатлетка, олімпійська медалістка
- Олаф Туфте — норвезький веслувальник, олімпійський чемпіон
- Гру Гаммерсенг — норвезька гандболістка, олімпійська чемпіонка
- Геннінг Берг — норвезький футбольний тренер та колишній футболіст
- Уле Ґуннар Сульшер — норвезький футбольний тренер та колишній футболіст
- Туре Андре Фло — норвезький футболіст
- Мортен Гамст Педерсен — норвезький футболіст
- Йон Арне Ріїсе — норвезький футболіст
- Б'єрн Делі — норвезький лижник, восьмиразовий олімпійський чемпіон та чотириразовий срібний призер Олімпіад, вважається найвизначнішим лижником усіх часів та народів
- Петтер Нортуг — легендарний лижник, дворазовий олімпійський чемпіон, володар звання Короля лиж
- Уле-Ейнар Б'єрндален — видатний норвезький біатлоніст і лижник
- Петтер Нортуг — норвезький лижник, дворазовий олімпійський чемпіон
- Торд Асле Ґ'єрдален — норвезький лижник, чемпіон світу
- Маріт Б'єрген — норвезька лижниця, триразова олімпійська чемпіонка
- Четиль Андре Омодт — норвезький гірськолижник, чотириразовий олімпійський чемпіон
- Андерс Бардаль — норвезький стрибун на лижах з трампліна
- Лів Ґрете Пуаре — норвезька біатлоністка
- Еспен Кнутсен — норвезький хокеїст
Примітки
- Населення Норвегії [en][ 29 вересня 2023 у Wayback Machine.]
- Daniel Svensson: Identities, Ethnicities, Histories and Sports in Northern Norway
- Orning, Hans Jacob: En vestlandskonge? Классекампен, 18 лютого 2013.
- , Det norrøne samfunnet. Pax forlag, Осло 2008, стор. 13.
- Oppenheimer, Stephen (2006): The origin of the british, Лондон, ст. 137-138 і 189-190.
- Gravplassen Hunn i Østfold
- Frost, P. «Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors?». Cognitive Cultural Studies. University of California, Los Angeles. Besøkt 10. februar 2016.
- Rees, Jonathan (2003). «Genetics of hair and skin color». Annual Review of Genetics. 37
- Soanes, Catherine; Stevenson, Angus, eds. (2003). "Norse". The Oxford Dictionary of English (2nd ed.). Oxford University Press. p. 1200.
- Nikel, David (17 June 2020). "Viking Settlements in Scandinavia and Beyond". Life in Norway. . Архів оригіналу за 24 квітня 2023. Процитовано 5 січня 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Антлантичний лосось NOAA [ 24 березня 2023 у Wayback Machine.]
- Пікша NOAA [ 31 серпня 2023 у Wayback Machine.]
- Det Norske Akademis ordbok
- Залицяння, кохання та шлюб у скандинавів
- Залицяння, кохання та шлюб у скандинавських вікінгів [Архівовано 17 липня 2013 у Archive.is]
- Херсонська областа бібліотека для юнацтва ім. Б. А. Лавреньова. Смак Півночі: чим дивує кухня Норвегії?
- Egersund Seafood. Норвезька кухня
- tripmydream. Національна кухня Норвегії
- Laurence, Janet (2007). The food and cooking of Norway : traditions, ingredients, tastes, techniques and over 60 classic recipes. London: Aquamarine. ISBN . OCLC 76798967.
- . Архів оригіналу за 2 вересня 2013. Процитовано 25 серпня 2013.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Norve zhci norv nordmenn narod u Pivnichnij Yevropi osnovne i avtohtonne naselennya Norvegiyi Za mezhami svoyeyi krayini takozh prozhivayut v en en en en tosho Zagalna chiselnist skladaye blizko 5 7 miljoniv osib z yakih 5 5 miljoniv meshkaye v Norvegiyi Norvezka mova nalezhit do skandinavskih mov pidgrupi germanskih Nini Norvegiya odna z najrozvinutishih derzhav svitu Poruch iz norvezhcyami v Norvegiyi zaraz zhive i pracyuye bagato emigrantiv z inshih krayin svitu Norvezhci NordmennOlav Svyatij Nils Abel Genrik Ibsen Edvard Grig Fritjof Nansen Edvard Munk Ruall Amundsen Liv Ulman Ule Sulsher Marta Luyiza Norvezka Mette Marit Siv Yensen Kilkist 5 7 mln 2022 Areal Norvegiya bl 5 5 mln osib 2022 SShA KanadaBlizki do islandci farerci shvedi danciMova norvezka mova bukmol nyunoshk Religiya protestanti katoliki Takozh norvezhcyam pritamanna silna regionalna identichnist i bilshist naselennya chasto identifikuye sebe za miscem pohodzhennya Z golovnih grup ye krim geografichnih iz Pivnochi Zahodu ta Shodu takozh trongejmci sho geografichno vidpovidayut centru Norvegiyi V pershu chergu ce proyavlyayetsya v dialektah IstoriyaEtimologiya Etnonim norvezhec vlasne nordmann doslivno oznachaye pivnichnij cholovik i vpershe fiksuyetsya v staroanglijskih dzherelah IH stolittya U zviti anglijskomu korolyu Alfredu vid bl 880 Norvegiya vzayemozaminno zgaduyetsya yak Nordweg i nordmanna land dosl zemlya pivnichnih lyudej Takozh Ottere identifikuvav saamiv za yihnim kochovim sposobom zhittya vodnochas vidokremivshi danciv vid norvezhciv politichno chi geografichno Zgidno z nim danci zhili navkolo Kattegatu i Skagerraka a norvezhci zhili vzdovzh uzberezhzhya Pivnichnogo morya i Pivnichnoyi Atlantiki Garalda Prekrasnovolosogo nazivali vozhdem norvezhciv i volodarem shidnih lyudej Ob yednannya Norvegiyi stalosya vnaslidok peremogi Garalda v bitvi pri Gafrsfjordi de vin takozh peremig cih shidnih lyudej Na pochatku epohi vikingiv danski koroli jmovirno panuvali nad Vikenom teritoriyeyu navkolo Oslo fiordu todi yak Opplann mozhlivo buv okremim korolivstvom pov yazanim iz shodom u Skandinaviyi Etnogenez ta genografiya Dokladnishe Germanci Norvezhci indoyevropejskij germanskij etnos Vin utvorivsya z nashadkiv germanskih plemen skotariv i zemlerobiv sho distalisya Skandinaviyi naprikinci 3 go tisyacholittya do n e Pivdenna Norvegiya ye odnim iz misc de imovirno prozhivali burgundi i langobardi Norvegiya bula zaselena z chasiv epipaleolitu kulturoyu Fosna Gensbaka zgodom v dobu neolitu pislya kulturi lijchastogo posudu rozpochavsya rozvitok i poshirennya ta shnurovoyi keramik Pro cej period majzhe nichogo ne vidomo ale stosovno movi isnuye teoriya dogermanskogo substratu Plemena kulturi shnurovoyi keramiki vzhe vvazhayutsya indoyevropejcyami ale isnuyut rizni koncepciyi pro pochatok yihnogo formuvannya Skandinavski mislivci zbirachi vidriznyayutsya vid bilshosti podibnih u Yevropi togo chasu tim sho voni mali bilshe genetichnih variantiv svitloyi pigmentaciyi shkiri takozh porivnyano z yihnimi vidpovidnimi grupami pohodzhennya Krim togo zdayetsya isnuye spadkoyemnist genetichnogo variantu TMEM131 yakij yak vvazhayut ye genetichnoyu adaptaciyeyu do holodu Poshirennya gaplogrupi I1 Vvazhayetsya sho gaplogrupa I1 yaka ye najposhirenishoyu gaplogrupoyu Y DNK yak u Norvegiyi tak i v Shveciyi bula prisutnya v rannih suspilstvah Vona zustrichayetsya u 37 naselennya Daniyi Ale chim dali na pivnich Norvegiyi tim mensha chastka Priblizno 25 naselennya na pivdennomu shodi nalezhit do ciyeyi grupi Pershi z nih mozhlivo pribuli do Norvegiyi priblizno 10 000 rokiv tomu Bronza ce splav midi i olova Zhoden iz cih metaliv ne zustrichayetsya u Norvegiyi u velikih kilkostyah Najbagatshi vozhdi zajmalisya torgivleyu chi podorozhuvali vniz po Yevropi de voni obminyuvali shkiru rogi ta hutro na bronzu Najkrashi bronzovi prikrasi ta predmeti yaki buli znajdeni v Norvegiyi bilshist arheologiv vvazhayut importovanimi Takozh deyaki viruvannya buli prineseni same vnaslidok kontaktu z inshimi plemenami Utvorennya u H HI st rannofeodalnoyi derzhavi j hristiyanizaciya vid bl 1000 r spriyali formuvannyu norvezkogo narodu takim yakim mi jogo znayemo zaraz U dobu vikingiv IH H st norvezki pereselenci zasnovuvali koloniyi na ostrovah Pivnichnoyi Atlantiki ta Islandiyi de vidokremivshis vid norvezhciv stali novimi etnosami islandcyami i farercyami AntropologiyaNorvezhci nalezhat do yevropeoyidnoyi rasi takozh antropologi pochatku XX st zokrema Zhozef Deniker vidilili yih v nordichnij antropologichnij tip Zgodom na osnovi cih teorij rozvivali svoyi ideyi rasovi ideologi zokrema nimeckij antropolog Gans Gyunter Zagalom norvezhci mayut krashu tilobudovu i v serednomu vazhat bilshe nizh lyudina pivdennishe Mayut nezminno svitlishu shkiru volossya ta kolir ochej porivnyano z reshtoyu naselennya svitu Rozselennya i chiselnistDoba vikingiv Lejf Erikson pryamuye do Pivnichnoyi Ameriki Kristian Krog 1893 Norvezki abo skandinavski vikingi zdijsnili nabigi ta oselilisya na Shetlandi i Orkni Irlandiyi Shotlandiyi ta pivnichnij Angliyi U Spoluchenomu Korolivstvi bagato nazv misc yaki zakinchuyutsya na kirk ness thorpe toft by jmovirno mayut skandinavske pohodzhennya U 947 roci nova hvilya norvezkih vikingiv z yavilasya v Angliyi ocholyuvana Ejrikom Krivavoyu Sokiroyu zahopivshi Jork U VIII st j dali norvezki ta danski vikingi takozh oselilisya v Normandiyi najbilsh vidomi vikingi na choli z Rollo i takim chinom zapochatkuvali tradiciyu normaniv takozh oznachaye lyudi z pivnochi yaki poshirilisya do Angliyi Siciliyi ta inshi ostrovi Seredzemnogo morya Krim Britaniyi ta Irlandiyi norvezki vikingi zasnovuvali poselennya v zdebilshogo nezaselenih regionah Pershim vidomim postijnim norvezkim poselencem v Islandiyi buv Ingolfur Arnarson U 874 roci vin oselivsya v Rejk yaviku Pislya svogo vignannya z Islandiyi Erik Rudij vidkriv Grenlandiyu nazvu yaku vin vibrav spodivayuchis zaluchiti islandskih poselenciv Poselennya vikingiv buli zasnovani v zahishenih fiordah pivdennogo ta zahidnogo uzberezhzhya Piznishe rodich Erika Lejf Erikson vidkriv Pivnichnu Ameriku Vidomij takozh Vinland nepostijna koloniya vikingiv kraj uzberezhzhya Zatoki Svyatogo Lavrentiya Mapi Poshirennya norvezhciv u sviti Norvezhci v Pivnichnij AmericiMovaCej rozdil potrebuye dopovnennya Dialekti NorvegiyiDokladnishe Norvezka mova Norvezhci rozmovlyayut norvezkoyu movoyu sho nalezhit do skandinavskoyi grupi germanskih mov Priblizno do IX st mova bula na osnovi runichnoyi abetki ale ce skladno nazvati povnocinnim alfavitom adzhe runi peredavali peredusim magichne znachennya Z poshirennyam hristiyanstva bulo zapozicheno latinsku abetku U norvezkij ye znachne dialektne chlenuvannya Pisemnist na osnovi latinki Najdavnishi pam yatki norvezkoyi movi runichni nadpisi yak minimum z VIII stolittya U norvezkij movi dvi literaturni normi Tradicijna kulturaDokladnishe Kultura Norvegiyi Silske gospodarstvo Do pershoyi tretini XX st osnovnoyu galuzzyu ekonomiki Norvegiyi bulo silske gospodarstvo Lishe 2 6 zemli bulo pridatno dlya zemlerobstva Do vidkrittya Ameriki viroshuvali perevazhno zernovi ta koreneplodi Nini selyani viddayut perevagu kartopli ta ovocham Osnovnij dohid prinosit molochne skotarstvo Misceve silske gospodarstvo nikoli ne moglo povnistyu zabezpechiti yizheyu norvezkih selyan tomu ribalstvo ta polyuvannya tak samo vidigravali vazhlivu rol Ribolovlya Norvezki ribalki v fiordi Yan Ekenes Zavdyaki velikij kilkosti priberezhnih vod ribu lovlyat perevazhno u fiordah i na pivnichnih ostrovah zokrema zagalnovidomi Lofotenski ostrovi Osnovnij ulov triska i oseledec Vzimku koli pochinayetsya ruh triski na nerest ribalki z usiyeyi krayini vidpravlyayutsya na ostrovi de zhivut u timchasovih budinochkah Osnovna chastina ulovu za rik nadhodit z sichnya po berezen U minulomu takozh bula populyarna somga prote narazi vona pid zagrozoyu Tak samo i z piksheyu ale vona popri ce zberigaye svoye velike promislove znachennya Ribalki zazvichaj volodili vlasnimi chovnami ta instrumentami j hodili v more sim yami Do kincya XVIII st ulov sushili bez soli Na berezi vertikalno vstanovlyuvali derev yani stovpi do yakih kripili nitki z riboyu Sushena riba nagaduvala tverdu palicyu i nazivalasya stokfisk dosl ribna palichka Rozpovsyudzhennya deshevoyi soli prizvelo do poyavi klipfiska solonoyi ribi v yalenoyi na kamenyah Protyagom stolit kitobijnij promisel mav dopomizhne znachennya Na kitiv polyuvali zaradi yih vusiv i sala Chastini tushi sho zalishilisya vikidali na bereg i vikoristovuvali yak prirodne dobrivo U HIH poch HH st svitovij popit na kitovij zhir zris sho prizvelo do shvidkogo rozvitku ribalstva ta skorochennya populyaciyi kitiv u pivnichnij chastini Atlantichnogo ta Pivnichnogo Lodovitogo okeaniv Norvezhci pochali plisti za nimi na pivden Atlantiki U seredini HH st Norvegiya mala najbilshij za tonnazhem kitobijnij flot Norvegiya donini ne vidmovlyayetsya vid dozvolu na vbivstvo kitiv sho poyasnyuyetsya tradiciyami samih norvezhciv Krim neyi kitolovstvo dosi dozvoleno lishe v Yaponiyi i Islandiyi Zhitlo Ferma B yelstad fotografiya 1910 roku Osnovnim tipom poselen do kincya XIX st bula ferma sensovo radshe hutir norv gard yakij zazvichaj buduvavsya na shili gori mav dosit riznomanitnij plan roztashuvannya ale osnovne pomeshkannya yak pravilo stavilosya vishe za reshtu budivel U XVIII XIX st poshirivsya tip selyanskoyi sadibi ildhus yaka vklyuchala do 10 15 budivel u tomu chisli misce dlya vipikannya hliba pivovarnyu ta laznyu Najposhirenishim budivelnim materialom ye derevo Dah pokrivali derenom i cej zvichaj zberigsya donini Sela isnuvali lishe na pivdni krayini Poselennya z naselennyam ponad 2000 zhiteliv u Norvegiyi vvazhayutsya mistami Najznachnishe torgovo remisniche misto z kincya XIII st buv Bergen Kimnata dlya snu Mebli osnovnu kilkist instrumentiv ta perevazhnu reshtu rechej povsyakdennogo vzhitvu selyani stvoryuvali sami Rillya v silskij miscevosti z yavilisya porivnyano nedavno Poshirenim miscem dlya snu bula specialna malenka kimnatka Vona nagaduvav veliku korobku z prikriplenimi do stini bagatoyarusnimi lavami Na nizhnih lavah spali gospodar i hazyajka a nagori sini inshi zhinki ta diti Spalnya bula vidokremlena dverima U rannomu Serednovichchi vikoristovuvali vidkrite vognishe Jogo robili z doshok nabivali kaminnyam i stavili v centri zhitla a naverhu stvoryuvali otvir dlya vihodu dimu Piznishe pochali vikoristovuvati kamini Sim ya Za chasiv vikingiv choloviki mali bilshu vagu v suspilstvi nizh zhinki sho odnak ne oznachalo povnogo pidporyadkuvannya druzhini cholovikovi Vidpovidno do serednovichnogo eposu stateva povedinka molodih lyudej bula dosit shirokoyu Hocha idealom narechenoyi vvazhalasya nezajmana divchina doshlyubni ta pozashlyubni stosunki krovozmishennya takozh buli poshireni Golovnoyu funkciyeyu shlyubu bulo utvorennya soyuzu z inshoyu rodinoyu Vvazhalosya sho narechena povinna buti silnoyu shob mati ditej Tomu batki chi inshi rodichi mogli shukati druzhinu dlya svogo sina Chasto yunaki sami obirali sobi narechenu sered tih hto mav vplivovih rodichiv Praktikuvalisya usni shlyubni kontrakti Buli j shlyubi po lyubovi Zakohani hlopci zalicyalisya hocha sami soromilisya svoyih pochuttiv i vidverto smiyalisya nad zakohanimi druzyami Povnopravnimi vvazhalisya lishe ti diti sho buli narodzheni u shlyubi Diti narodzheni druzhinoyu pid chas trivaloyi vidsutnosti cholovika abo vid cholovika vid rabini rabini nalozhnici zavzhdi mali duzhe nizkij socialnij status mogli viznavatisya golovoyu sim yi i tilki v comu vipadku voni mogli uspadkovuvati ale ne bilshe tretini U selyanskomu seredovishi HIH per pol HH st status druzhini i cholovika ne vidigravav istotnoyi roli oskilki bilshist selyan buli priblizno rivnimi Shlyubi ukladalisya za domovlenistyu mizh molodyatami Vesillya suprovodzhuvalosya galaslivoyu procesiyeyu pislya chogo pochinalosya zastillya Keruvav nimi kokemester rodich narechenogo chi narechenoyi Neruhome majno yak pravilo uspadkovuvav starshij sin Molodshi sini mogli rozrahovuvati na domashnyu tvarinu i groshovij vnesok dochki na pridane Pislya smerti batka starshij sin zobov yazuvavsya pikluvatisya pro svoyih brativ i sester do yih povnolittya Z 11 12 rokiv diti vzhe pracyuvali ne tilki v batkivskomu gospodarstvi Faktichno na hutorah isnuvali veliki rodini yaki skladali neveliku rodinnu gromadu U norvezhciv buv zvichaj dugnad norv dugnad shozhij na toloku U suchasnij Norvegiyi bilshe polovini par ne reyestruyut shlyub Populyarnim ye shlyub z inozemkami Z 2009 roku dozvoleni gomoseksualni shlyubi Na zminu susidskij gromadi prijshli suchasni formi gromadskih ob yednan Znachnu rol u mistah vidigrayut profspilki Kuhnya Dokladnishe Norvezka kuhnya Norvezka selyanka gotuye flatbro 1910 ti Foto z National Geographic Nacionalna kuhnya Norvegiyi nerozrivno pov yazana z tradiciyeyu ribalstva i same moreprodukti ye osnovnoyu stravoyu Zokrema riba maye bezlich sposobiv prigotuvannya yaki takozh zalezhat vid regionu Naprikolad z triski gotuyut dosit nezvichajnu rizdvyanu stravu lyutefisk triska v lugu napriklad v kapustichnij sodi File spochatku vimochuyut v luzhnomu rozchini potim promivayut dobre vodoyu i zapikayut u duhovci Dlya prigotuvannya m yasnih strav norvezhci vvazhayut za krashe baraninu abo yalovichinu Ranishe velikoyu populyarnistyu koristuvalosya kitove m yaso ale na sogodni takij delikates mozhna zustriti ne v kozhnomu restorani Z baranini gotuyut rizni stravi napriklad forikol zapechene yagnya z kapustoyu Takozh populyarnij fenalor z poperedno zasolenoyi baranyachoyi nogi yaku potim sushat i koptyat Cherez suvorij klimat krayini tut praktichno nemaye svogo pshenichnogo hliba Hlibobulochni virobi z yachmenyu ta vivsa zhorstki suhi deyaki korzhiki mozhna porivnyati z lavashem Napriklad ye lefse norvezkij mlinec yakij vhodit do bagatoh strav U cej hlib inodi dodayut kartoplyu cherez sho staye m yakishim Bilshist norvezhciv harchuyutsya tri chotiri razi na den zazvichaj skladayetsya z holodnogo snidanku z kavoyu holodnogo zazvichaj upakovanogo obidu na roboti ta garyachoyi vecheri vdoma z rodinoyu Zalezhno vid chasu simejnoyi vecheri i osobistoyi zvichki deyaki mozhut dodati holodnu yizhu pizno vvecheri yak pravilo prostij buterbrod Muzika Dokladnishe Norvezka muzika Do 1840 roku v Norvegiyi isnuvali obmezheni pismovi dzherela narodnoyi muziki Spochatku vvazhalosya sho buv prisutnij yavnij hristiyanskij vpliv Ale v narodnij muzici takozh isnuvali mifichni ta kazkovi zv yazki Zagalom priznachennya narodnoyi muziki v rozvagah ta tancyah ReligiyaCej rozdil potrebuye dopovnennya Dokladnishe Religiya v Norvegiyi Istorichno norvezhci buli skandinavskimi yazichnikami Zaraz zv virospovidannyam norvezhci perevazhno lyuterani ye takozh predstavniki inshih techij protestantizmu katoliki tosho Vidomi norvezhciMitci Genrik Ibsen norvezkij dramaturg Yun Fosse norvezkij pismennik ta dramaturg Knut Gamsun pismennik B yernstyerne B yernson norvezkij pismennik laureat Nobelivskoyi premiyi z literaturi 1903 roku Sigrid Unset norvezka pismennicya laureat Nobelivskoyi premiyi 1928 roku Yustejn Gorder norvezkij pismennik populyarizator filosofiyi Yan K yerstad norvezkij pismennik Roald Dal britanskij dityachij pismennik norvezkogo pohodzhennya Genri Lovson avstralijskij poet ta avtor korotkih opovidan Edvard Grig kompozitor Margaret Berger norvezka spivachka Lene Marlin norvezka pop spivachka Sissel Shirshebo norvezka spivachka soprano Magne Furugolmen norvezkij klavishnik i gitarist norvezkogo gurtu A Ha Morten Garket vokalist norvezkogo pop gurtu A ha Pol Voktor Savoj norvezkij muzikant gitarist osnovnij uchasnik norvezkogo gurtu a ha ta osnovnij avtor yih pisen Jorn Lande norvezkij rok vokalist kompozitor avtor pisen na sogodni odin iz najvidomishih spivakiv v napryamkah hevi metal hard rok ta paver metal Ejstejn Oshet kompozitor muzikant bilsh vidomij yak Evronimus Varg Vikernes kompozitor muzikant avtor knig vidatnij diyach neoyazichnickogo ruhu Edvard Munk hudozhnik Yuhan Kristian Dal norvezkij hudozhnik grafik odin z osnovopolozhnikiv nacionalnogo pejzazhu Erik Verenshol norvezkij hudozhnik grafik ilyustrator Gustav Vigeland norvezkij skulptor Liv Ulman norvezka aktorka oderzhala vsesvitnyu slavu zigravshi v desyati filmah Ingmara Bergmana Ragnar Tornkvist rozrobnik komp yuternih igor Dreamfall The Longest Journey Funcom OsloNaukovci ta pershovidkrivachi Erik Rudij moreplavec i pershovidkrivach sho zasnuvav pershe poselennya v Grenlandiyi Tur Hejerdal antropolog i shukach prigod Rual Amundsen polyarnij doslidnik Karl Anton Larsen norvezkij polyarnij doslidnik i pioner antarktichnogo kitolovstva Fritjof Nansen polyarnij doslidnik politik laureat Nobelivskoyi premiyi miru Nils Genrik Abel norvezkij matematik Sofus Li znamenitij matematik yakij vidkriv grupi Li yaki yak i algebru Li nazvali na jogo chest Dana algebra shiroko vikoristovuyetsya v suchasnij fizici Atle Selberg norvezkij matematik vidomij svoyimi pracyami v galuzi analitichnoyi teoriyi chisel ta teoriyi avtomorfnih funkcij Ragnar Frish norvezkij ekonomist razom z gollandcem Yanom Tinbergenom stav pershim laureatom tilki sho zasnovanoyi Nobelivskoyi premiyi z ekonomiki Tryugve Magnus Gaavelmo norvezkij ekonomist Odd Hassel norvezkij fiziko himik chlen Norvezkoyi AN v Oslo 1933 laureat Nobelivskoyi premiyi z himiyi 1969 roku Ajvar Dzhajyever amerikanskij fizik norvezkogo pohodzhennya laureat Nobelivskoyi premiyi z fiziki 1973 roku Lars Onsager amerikanskij fizichnij himik norvezkogo pohodzhennya laureat Nobelivskoyi premiyi z himiyi 1968 roku Arne Ness viznachnij norvezkij filosof XX stolittya ekolog i alpinistDerzhavni ta vijskovi diyachi Garald V monarh i sportsmen vitrilnij sport Kristian Lous Lange norvezkij politik laureat Nobelivskoyi premiyi miru za 1921 razom iz Karlom Brantingom Gru Garlem Brundtland zhinka politik golova najbilshoyi partiyi v Norvegiyi prem yer ministr vidomij mizhnarodnij diyach Yan Petersen norvezkij politik chlen Konservativnoyi partiyi Vidkun Kvisling norvezkij oficer politik Yens Stoltenberg norvezkij derzhavnij i politichnij diyach Tryugve Galvdan Li 1 j vibranij Generalnij sekretar OONSportsmeni Magnus Karlsen norvezkij shahovij grosmejster ocholyuye svitovij rejting Andreas Torkildsen norvezkij metalnik spisa Peter Solberg norvezkij avtogonshik K yersti Pletzer norvezka legkoatletka olimpijska medalistka Olaf Tufte norvezkij vesluvalnik olimpijskij chempion Gru Gammerseng norvezka gandbolistka olimpijska chempionka Genning Berg norvezkij futbolnij trener ta kolishnij futbolist Ule Gunnar Sulsher norvezkij futbolnij trener ta kolishnij futbolist Ture Andre Flo norvezkij futbolist Morten Gamst Pedersen norvezkij futbolist Jon Arne Riyise norvezkij futbolist B yern Deli norvezkij lizhnik vosmirazovij olimpijskij chempion ta chotirirazovij sribnij prizer Olimpiad vvazhayetsya najviznachnishim lizhnikom usih chasiv ta narodiv Petter Nortug legendarnij lizhnik dvorazovij olimpijskij chempion volodar zvannya Korolya lizh Ule Ejnar B yerndalen vidatnij norvezkij biatlonist i lizhnik Petter Nortug norvezkij lizhnik dvorazovij olimpijskij chempion Tord Asle G yerdalen norvezkij lizhnik chempion svitu Marit B yergen norvezka lizhnicya trirazova olimpijska chempionka Chetil Andre Omodt norvezkij girskolizhnik chotirirazovij olimpijskij chempion Anders Bardal norvezkij stribun na lizhah z tramplina Liv Grete Puare norvezka biatlonistka Espen Knutsen norvezkij hokeyistPrimitkiNaselennya Norvegiyi en 29 veresnya 2023 u Wayback Machine Daniel Svensson Identities Ethnicities Histories and Sports in Northern Norway Orning Hans Jacob En vestlandskonge Klassekampen 18 lyutogo 2013 Det norrone samfunnet Pax forlag Oslo 2008 stor 13 ISBN 978 82 530 3147 7 Oppenheimer Stephen 2006 The origin of the british London st 137 138 i 189 190 Gravplassen Hunn i Ostfold Frost P Why Do Europeans Have So Many Hair and Eye Colors Cognitive Cultural Studies University of California Los Angeles Besokt 10 februar 2016 Rees Jonathan 2003 Genetics of hair and skin color Annual Review of Genetics 37 Soanes Catherine Stevenson Angus eds 2003 Norse The Oxford Dictionary of English 2nd ed Oxford University Press p 1200 ISBN 0 19 8613474 Nikel David 17 June 2020 Viking Settlements in Scandinavia and Beyond Life in Norway Arhiv originalu za 24 kvitnya 2023 Procitovano 5 sichnya 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Antlantichnij losos NOAA 24 bereznya 2023 u Wayback Machine Piksha NOAA 31 serpnya 2023 u Wayback Machine Det Norske Akademis ordbok Zalicyannya kohannya ta shlyub u skandinaviv Zalicyannya kohannya ta shlyub u skandinavskih vikingiv Arhivovano 17 lipnya 2013 u Archive is Hersonska oblasta biblioteka dlya yunactva im B A Lavrenova Smak Pivnochi chim divuye kuhnya Norvegiyi Egersund Seafood Norvezka kuhnya tripmydream Nacionalna kuhnya Norvegiyi Laurence Janet 2007 The food and cooking of Norway traditions ingredients tastes techniques and over 60 classic recipes London Aquamarine ISBN 978 1 903141 47 2 OCLC 76798967 Arhiv originalu za 2 veresnya 2013 Procitovano 25 serpnya 2013