Іже́вськ, або Іжкáр (рос. Ижевск; удм. Иж, Ижкар, Iž, Ižkar) — столиця Республіки Удмуртія, культурний, економічний та освітянський центр республіки, місто в Російській Федерації, . За кількістю населення, 632 913 особи (на 1 січня 2013 рік), місто відноситься до великих. Іжевськ є великим економічним центром країни, відомий у світі своєю військовою, машинобудівною та металургійною промисловістю. Але всесвітню славу все ж таки місто отримало завдяки виробництву тут автомата АК-47.
місто Іжевськ | |||||
---|---|---|---|---|---|
рос. Ижевск, удм. Ижкар | |||||
| |||||
![]() | |||||
![]() | |||||
Розташування міста Іжевськ | |||||
Країна | |||||
Суб'єкт Російської Федерації | Удмуртія | ||||
Муніципальний район | Іжевська міська рада | ||||
Код ЗКАТУ: | 94401000000 | ||||
Код ЗКТМО: | 94701000001 | ||||
Основні дані | |||||
Час заснування | 1760 | ||||
Статус міста | 1918 | ||||
Населення | ▲ 642 024 (2015) | ||||
Площа | 315.6 км² | ||||
Густота населення | 1934.8 осіб/км² | ||||
Поштові індекси | 426000—426999 | ||||
Телефонний код | +7 3412 | ||||
Географічні координати: | 56°51′ пн. ш. 53°13′ сх. д. / 56.850° пн. ш. 53.217° сх. д.Координати: 56°51′ пн. ш. 53°13′ сх. д. / 56.850° пн. ш. 53.217° сх. д. | ||||
Міста-побратими | Татабанья (Угорщина), Лусака (Замбія), Ямбол (Болгарія), Сінін (Китай), Бендзин (Польща), Кордова (Аргентина), Маракай (Венесуела) | ||||
День міста | 12 червня | ||||
Схема міста | |||||
![]() | |||||
Влада | |||||
Вебсторінка | izh.ru | ||||
Міський голова | Балакін Віктор Васильович | ||||
| |||||
|
Назва
Удмуртською назва міста звучить, як Іжкáр (назва Іж використовується не так часто). Місто назване в честь річки, що протікає містом. Але росіяни вирішили перенести назву міста в свій словник та змінити її на свій лад. В радянські часи в СРСР довго не розбиралися що й як, тому залишили російський варіант, але удмурти напевне бажають щоб назву їхнього міста вимовляли на їх лад. Власне назва походить від річки , а -кар — це традиційне закінчення в , що означає місто. Наприклад: Сиктивкар, Кудимкар і т. д. (Не плутати з Йошкар-Ола, адже ознакою міста є друга частина слова -Ола, а не -ЙошКАР)
Історія
До заснування
На території сучасного міста вже в давнину існували удмуртські поселення. Найдавніше таке поселення було виявлено в гирлі річки Подборенка. 1957 року тут археологи знайшли низку поховань, які відносяться до IV—V століть. Дещо пізніше на цьому місці виникло удмуртське село Ягул. Після заснування Іжевського заводу це село було передано в його підпорядкування (в 1807 році жителі Ягула переселились до села Пазели, нині мікрорайону міста). Неподалік санаторію «Металург» збереглись залишки «Карлутських городищ». В середині I тисячоліття тут існували 2 містечка. На правому березі річки Іж раніше існував російський починок Ключі (в перші роки Радянської влади воно перетворилось на Ключевське селище). На правому березі річки Карлутки знаходилось російське село Карлутка (в 1921 році воно під назвою Зелена Роща увійшло в межі міста).
Російська імперія
В 1760 році для графа Петра Шувалова на землях казанського мурзи Тевкелева починається будівництво Іжевського залізоробного заводу. При ньому виникає заводське селище, яке називалось Іжевський завод. Найвигідніше місце для будівництва греблі обрав інженер Олексій Москвин, який керував в подальшому і будівництвом самого заводу. На 1763 рік гребля була збудована, таким чином утворився Іжевський став і цього ж року завод видав перше кричне залізо. Після смерті Шувалова, у рахунок погашення сімейного боргу, 15 листопада 1763 року Катерина II підписала указ про віднесення Іжевського заводу до казни.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TVM4eFl5OGxSREFsT1RRbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREVsT0VZbFJEQWxRakVsUkRFbE9UWWxSREFsUWtRdWFuQm5MekUxTUhCNExTVkVNQ1U1TkNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0UmlWRU1DVkNNU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl5THlWRU1DVTROaVZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREVsT0RFbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0l1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRU1DVTROaVZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREVsT0RFbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0l1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T0M4NE1TOU9iMkpsYkNVeU55NXFjR2N2TVRVd2NIZ3RUbTlpWld3bE1qY3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
В 1774 році Омелян Пугачов захопив селище і стратив все заводське начальство (42 особи), завод був розкрадений та частково спалений. 20 лютого 1807 року імператор Олександр I підписав указ про заснування нового зброярського заводу на Уралі. 10 червня того ж року під керівництвом А. Ф. Дерябіна на місці старого залізоробного заводу був закладений новий зброярський. 1808 року Дерябін розробив перший план забудови майбутнього міста. Будівництво заводу продовжувалось, а він випускав вже продукцію (1811 року випущено 2 тисячі гвинтівок, 1814 — вже 10 тисяч та 2,5 тисячі тесаків). Головний корпус заводу був закінчений в 1815 році, а проектної потужності було досягнуто на 1830 рік. 4-5 жовтня 1824 року новий завод особисто відвідав імператор. 1825 року був збудований арсенал (архітектор С. Є. Дудін), у якому зберігався збройний запас всієї держави. 4 травня 1837 року на заводі побував старший син Миколи I Олександр зі своїм наставником В. А. Жуковським. 3 вересня 1845 року завод відвідав герцог Максиміліан Лейхтенберзький. Восени 1852 року на площі перед заводом був встановлений пам'ятник вищому начальнику заводу — четвертому сину Павла I, великому князеві Михайлу Павловичу (так званий Михайлівський стовп). 1867 року на заводі проводяться реформи, вчасності відміна кріпосницького права призвела до переходу на капіталістичних лад. В 1860-их роках майстри та сталевари, які нагромадили капітал, почали створювати власні приватні зброярні. Так в Іжевському почали з'являтись дрібні зброярські підприємства. Одним з таких в 1867 році стала фабрика мисливських гвинтівок І. Ф. Петрова, слідом за нею відкрилась фабрика зброї О. Н. Євдокімова (нині територія хлібозаводу № 1). 1870 року свою фабрику відкриває Н. І. Березін, якому також належав чавуноливарний завод (нині територія заводу «Редуктор»). На 1914 рік таких невеликих фабрик в Іжевському нараховувалось вже 14. Зростання економічного потенціалу призвело до збільшення кількості населення та розширення меж міст.
9 жовтня 1865 року завод був переданий в оренду «Товариству промисловців», а через 5 років в оренді візьмуть участь Л. Е. Нобель та П. О. Більдерлінг. 1 липня 1884 року завод з оренди повернувся до державної казни. 1873 року на заводі організовано сталеливарне виробництво, а через рік встановлена парова машина Л. Ф. Сабакіна. 1881 року утворено нове виробництво — прокатне. З того часу сталеливарний завод став окремим підприємством. Він поставляв сталь та напівфабрикати багатьом заводам країни. 19 березня 1885 року на зброярському заводі починається масове виробництво мисливської зброї, а 1891 року — масовий випуск трилінійної гвинтівки С. І. Мосіна (тільки тут випускали всі її різновиди). З початком XX століття в Іжевському починає наростати революційне заворушення. Так як на заводі працювали близько 9,5 тисяч робітників, то пролетарська маса була досить значна. Окрім того, ідеї марксизму в Удмуртському краї пропагують Ф. Е. Дзержинський, М. Е. Бауман та В. В. Воровський. 22 жовтня 1905 року на зброярському заводі проходить перша політична демонстрація під червоними прапорами.
Радянський період
5 березня 1905 року заводський актив вирішив перетворити збори цехових старост в Раду робітничих, селянських та солдатських депутатів, оголосивши його «органом законодавчого характеру». 6 березня зібрався кістяк майбутньої Ради з 30 робітників, 4 представників військових частин та 7 осіб від населення містечка. 7 березня цехові старости остаточно склали повноваження, було обрано 160 депутатів, утворилась повноцінна Рада. 9 березня пройшло перше засідання Виконкому з 15 осіб. 17 березня вийшов з друку перший номер «Відомостей Іжевської ради» («Известия Ижевского совета»). У вересні багатопартійну Раду стали контролювати виключно більшовики. 27 жовтня 1917 року в Іжевську була проголошена Радянська влада, у листопаді розроблений перший «Устав Іжевської Ради». 21 лютого 1918 року селище Іжевський завод було проголошено містом Іжевськом.
28 травня 1918 року почалось повстання проти більшовиків, 21 липня всі лідери Ради були арештовані. 8 серпня починається масове антибільшовицьке повстання, відоміше як Іжевсько-Воткінське повстання, формується Іжевська дивізія Народної армії. 7 листопада місто знову було взяте Червоною армією. 9 квітня 1919 року починається масова евакуація службовців та робітників, а також основного устаткування заводу у зв'язку з наближенням армії Колчака. 13 квітня білогвардійці увійшли до міста, а 8 червня пройшов остаточний штурм декількома дивізіями Червоної армії і місто знову перейшло під Радянську владу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTDBSdGFYUnllVjlWYzNScGJtOTJYeVV5T0dOdmJHOXlhWHBsWkNVeVExOW1kV3hzSlRJNUxtcHdaeTh4TlRCd2VDMUViV2wwY25sZlZYTjBhVzV2ZGw4bE1qaGpiMnh2Y21sNlpXUWxNa05mWm5Wc2JDVXlPUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
10 червня 1921 року з міста Глазов до Іжевська була перенесена столиця Вотської автономної області, 28 грудня 1934 року місто набуло статусу столиці Удмуртської автономної РСР. 18 листопада 1935 року в місті відкрилась перша трамвайна лінія. 14 березня 1937 року в місті пройшло прийняття Конституції УАРСР і було законодавчо закріплено статус столиці.
Влітку 1941 року в Іжевську була сформована 313-та Петрозаводська двічі Червонопрапорна орденів Суворова та Кутузова II ступеня стрілецька дивізія, яка пройшла шлях від Карелії до Берліна. На честь дивізії в 1975 році на центральній алеї міського парку був встановлений обеліск «Караючий меч». Восени до Іжевська евакуюються декілька оборонних підприємств, які за роки війни виробили тут 12,5 мільйонів одиниць стрілецької зброї. В червня 1942 року організований Іжевський механічний завод. 29 листопада пройшло урочисте відкриття цирку.
В 1948 році на Мотозаводі починається випуск автомата Калашникова АК-47. 12 грудня 1966 року — випуск першого іжевського автомобіля, а вже через 4 роки головний конвеєр запрацював на повну потужність. 11 грудня 1978 року указом Президії Верховної Ради СРСР місто було нагороджене орденом Жовтневої Революції. 27 грудня 1984 року за ініціативи партійців міста Іжевськ був перейменований на Устинов, на честь Дмитра Устинова, шефа іжевської військової промисловості. 19 червня 1987 року після численних протестів громадян місту було повернуто його історичну назву, а ім'ям Устинова назвали один з міський районів.
Сучасність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF3THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFUQWxSREFsT1VFbFJEQWxRVEFsUkRBbE9VWXRKVVF3SlVFd0pVUXdKVGxHSlVRd0pUbEJYeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRBbFFqa2xSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVWxSREFsUWpsZkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKREpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkVKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJd0pVUXhKVGcySlVRd0pVSTRKVVF3SlVJNExtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsT1VFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUV3SlVRd0pUbEJKVVF3SlVFd0pVUXdKVGxHTFNWRU1DVkJNQ1ZFTUNVNVJpVkVNQ1U1UVY4bFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF3SlVJd0pVUXdKVUk1SlVReEpUZ3hKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNReVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE5pVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
24 грудня 1992 року на 10 сесії Іжевської міської ради був прийнятий Устав столиці Удмуртії. На виконання Закону «Про місцеве самоуправління в Удмуртській Республіці» 3 лютого 1994 року було утворено Міську Думу, яка складається з 30 депутатів. Виконавчим органом міста стала Адміністрація на чолі з мером. 10 квітня 1994 року відбулись перші в історії вибори мера. Ним став Салтиков Олексій Іванович. 27 травня 1997 року був прийнятий герб міста, а 3 липня — Устав Іжевська. 21 квітня 2000 року був прийнятий прапор Іжевська.
У вересні 2003 року відбулось відкриття нового цирку, першими відвідувачами якого стали першокласники з усієї республіки. У 2004 році Іжевську було присвоєно звання «Культурна столиця Поволжя-2004». 5 серпня 2007 року патріархом Алексієм був освячений після свого відтворення Свято-Михайлівський собор. У 2008 році в місті пройшли масові святкування на честь 450-річчя приєднання Удмуртії до Росії. Населення міста політично розподілене за різними партійними ідеями, у місті присутні осередки всіх найбільших партій країни.
Сучасний Іжевськ — це поєднання давнини та нових технологій будівництва. З'являються нові будівлі, створені за допомогою сучасних технологій та з урахуванням архітектурних особливостей.
Географія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TVM4eE1TOGxSREFsT0RZbFJEQWxRallsUkRBbFFqVWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtGZkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVReEpUazBKVVF4SlRnMExuQnVaeTh5TURCd2VDMGxSREFsT0RZbFJEQWxRallsUkRBbFFqVWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtGZkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVReEpUazBKVVF4SlRnMExuQnVadz09LnBuZw==.png)
Іжевськ розташований в східній частині Східно-Європейської рівнини, у Європейській частині Росії між Волгою та Уралом, у межиріччя Ками та Вятки. Серед форм рельєфу переважають рівнини та пагорби. Максимальна висота становить 208 м. Географічно місто знаходиться недалеко від Москви та великих промислових центрів Уральського регіону. Іжевськ має розвинуту мережу транспортних комунікацій: залізничний вузол, сучасний аеропорт, автомобільні магістралі. За 40 км на південь, на річці Кама, розташований великий річковий порт Сарапул, який має вихід до Балтійського та Чорного морів.
Відстані від Іжевська до сусідніх великих міст Росії:
- Москва — 1130 км;
- Нижній Новгород — 789 км;
- Казань — 389 км;
- Кіров — 393 км;
- Перм — 275 км;
- Ульяновськ — 599 км;
- Самара — 559 км;
- Саратов — 1011 км;
- Йошкар-Ола — 534 км;
- Саранськ — 825 км;
- Уфа — 341 км;
- Чебоксари — 561 км;
- Оренбург — 772 км;
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TUM4d1l5OGxSREFsT0RZbFJEQWxRallsUkRBbFFqVWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtGZkpVUXdKVUpHSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl3TG5CdVp5OHhOVEJ3ZUMwbFJEQWxPRFlsUkRBbFFqWWxSREFsUWpVbFJEQWxRaklsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0ZmSlVRd0pVSkdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUk0SlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSXdMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Місто розташоване на обох берегах несудноплавної річки Іж (звідси й назва), за 40 км до впадіння її до Ками (басейн Волги). В межах міста до річки Іж впадають також декілька дрібних приток: ліві Пазелинка (впадає до Іжевського ставу), Позим та праві Люк, Пироговка. На північній окраїні міста, на річці Іж, створений Іжевський став, який використовується для водопостачання та відпочинку жителів міста. Його висота над рівнем моря становить 89 м. В південній його частині, яка підступає до центральної частини міста, збудовано пристань, берег облаштований захисними дамбами.
Загальна площа міста становить 315,6 км², з них ліси займають 9,1 км², рілля — 6,3 км², водні об'єкти — 2,1 км², дороги — 2,0 км², зелені насадження — 1,7 км². З північного та місцями із східного боку до міста підходять липово-березові ліси, які використовуються для відпочинку. Тут збудовано багато різноманітних санаторіїв, будинків відпочинку, дитячих таборів та інших оздоровчих закладів. В самому місті містяться численні зелені насадження, які створені для відпочинку жителів міста. Найвідомішим таким місцем є парк імені Кірова.
Іжевськ, як і вся Удмуртія, знаходиться в часовому поясі, який має назву Samara Time Zone (SAMT/SAMST). Зміщення відносно UTC складає +4:00 (SAMT, зимовий час) або +5:00 (SAMST, літній час). Відносно Московського часу пояс має постійне зміщення +1 година і позначається в Росії як MSK+1 (Самарський час).
Клімат
- Пересічна річна температура повітря — +2,7 C°
- Пересічна річна швидкість вітру — 3,7 м/с
- Пересічна річна вологість повітря — 76 %
Клімат — Іжевськ | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 3,6 | 5,8 | 10,1 | 27,5 | 31,1 | 35,6 | 36,6 | 34,6 | 33,0 | 22,4 | 11,1 | 3,5 | 36,6 |
Середній максимум, °C | −10,1 | −7,9 | −0,7 | 8,8 | 17,7 | 23,6 | 24,5 | 21,3 | 14,6 | 5,8 | −3,3 | −6,6 | 7,3 |
Середня температура, °C | −13,5 | −12,1 | −5,4 | 3,7 | 11,6 | 17,0 | 18,7 | 15,6 | 9,8 | 2,5 | −5,6 | −10,3 | 2,7 |
Середній мінімум, °C | −17,2 | −15,9 | −9,2 | −0,2 | 5,8 | 12,0 | 13,3 | 10,7 | 5,8 | −0,4 | −8,7 | −13 | −1,4 |
Абсолютний мінімум, °C | −46,8 | −40,4 | −32,1 | −23,9 | −9,4 | −2,4 | 4,3 | −1,7 | −5,5 | −21,3 | −33,5 | −47,5 | −47,5 |
Норма опадів, мм | 35 | 26 | 27 | 32 | 37 | 59 | 67 | 63 | 54 | 51 | 44 | 37 | 532 |
Джерело: Погода і клімат |
Адміністративний поділ
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTDBScGMzUnlhV04wYzE5dlpsOUplbWhsZG5OckxuTjJaeTh5TURCd2VDMUVhWE4wY21samRITmZiMlpmU1hwb1pYWnpheTV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
Практично з моменту утворення, Іжевськ поділявся на 2 частини, розділених між собою річкою Іж. Правобережжя називалось Заріка, а лівобережжя — Гора. 1867 року Іжевський завод був поділений на 2 волості: Іжевсько-Нагірну та Іжевсько-Зарічну, кожна з яких була окремим селом. Волосні правління підпорядковувались Сарапульській земській управі, однак адміністративні функції лишались за начальством заводу.
1918 року Іжевськ стає єдиним містом. 2 березня 1934 року в ньому було утворено 3 міських райони: Октябрський, Наговіцинський та Пастуховський. 1937 року райони були перейменовані та змінені їхні кордони. Місто стало поділятись на такі міські райони — Азінський, Ждановський та Пастуховський. 1945 року за рахунок укрупнення районів були створені лише 2 — Первомайський та Октябрський, але 1952 року вони були ліквідовані і повернуто старий адміністративний поділ.
1960 року всі міські райони були скасовані, але 1962 року указом Президії Верховної Ради РРФСР відновлені як Ленінський, Октябрський та Первомайський. В лютому 1963 року з Октябрського району був виділений новий — Індустріальний. 13 червня 1987 року постановою Президії Верховної Ради УАРСР з Індустріального був виділений Устиновський район.
Міські райони | Населення, осіб | |
---|---|---|
2002 | 2009 | |
1. Ленінський | 115 222 | 110 094 |
2. Октябрський | 142 994 | 137 734 |
3. Індустріальний | 110 174 | 104 410 |
4. Устиновський | 136 944 | 134 178 |
5. Первомайський | 126 806 | 124 627 |
Населення
Чисельність міста зростала майже протягом усієї його історії. З самого заснування чисельність була незначна, люди селились при Іжевському заводі. Першими поселенцями були селяни та майстри графа Шувалова, яких він привіз сюди з Пермщини для будівництва заводу. З розширенням заводу, через 10 років населення зросло в 10 разів. Селище зростало, збільшувалась чисельність його населення. В кінці XVIII століття, після знищення заводу повстанцями на чолі з Пугачовим, населення трохи впало, але швидко відновилось при будівництві нового зброярського заводу на межі XIX століття. Менш як півстоліття населення зросло в 4 рази, а на початок XX століття потроїлось і склало в 1897 році 41 тисячу осіб. В період революційного заворушення чисельність зменшилась, але зі становленням Радянської влади динаміка зміни населення стала зростаючою. На момент надання Іжевську статусу міста в 1918 році населення становило трохи більше 40 тисяч осіб, у середині 1930-их років воно перевищило 100 тисяч. Оскільки місто в роки Другої Світової війни знаходилось далеко від ліній фронту, то населення на спадало. На початку 1960-их воно стало більш як 300 тисяч, а 1974 року досягло відмітки в 500 тисяч осіб. Свого максимуму чисельність населення міста досягла в 1994 році і склала понад 650 тисяч осіб. Після цього динаміка стала від'ємною.
Динаміка зміни кількості чисельності подана в таблиці:
Рік | Населення, осіб | Тип підрахунку | Рік | Населення, осіб | Тип підрахунку | Рік | Населення, осіб | Тип підрахунку | Рік | Населення, осіб | Тип підрахунку |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1760 | 200 | оцінка | 1897 | 41000 | перепис | 1970 | 422200 | перепис | 1989 | 634700 | перепис |
1770 | 2300 | оцінка | 1917 | 40000 | оцінка | 1974 | 500000 | оцінка | 1991 | 646800 | оцінка |
1780 | 2000 | оцінка | 1926 | 62200 | перепис | 1979 | 549900 | перепис | 1994 | 651900 | оцінка |
1807 | 4000 | оцінка | 1939 | 175600 | перепис | 1983 | 600000 | оцінка | 2002 | 632200 | перепис |
1840 | 16000 | оцінка | 1959 | 289300 | перепис | 1986 | 620000 | оцінка | 2008 | 631295 | оцінка |
1862 | 22800 | оцінка | 1965 | 361000 | оцінка | 1987 | 631000 | оцінка | 2009 | 611043 | оцінка |
З моменту заснування Іжевськ був багатонаціональним. І зараз він виділяється серед великих міст Росії своєю національною колоритністю. Серед жителів міста присутні представники майже 100 різних національностей. Хоча місто є столицею Удмуртії, удмурти складають тільки третину всього населення міста. Більше половини становлять росіяни, третій за чисельністю народ міста — татари, які складають майже десяту частину. Серед національних меншин виділяються українці, білоруси, марійці, башкири, чуваші, євреї, азербайджанці, узбеки, мордва, німці, молдовани, казахи, вірмени, грузини, киргизи, туркмени, комі, таджики, поляки та деякі інші.
Динаміка зміни частки (у %) основних національностей в населенні міста:
Національність | 1926 | 1939 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2002 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Росіяни | 90,0 | 79,4 | 75,1 | 72,3 | 70,4 | 69,4 | 58,9 |
Удмурти | 2,3 | 12,1 | 12,8 | 14,5 | 16,6 | 17,2 | 30,0 |
Татари | 5,6 | 7,3 | 9,9 | 9,9 | 9,6 | 9,6 | 9,6 |
Інші | 2,1 | 1,2 | 2,2 | 3,3 | 3,4 | 3,8 | 2,5 |
Всього | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
Абазини — 2 (0,00%), Абхази — 20 (0,00), Аварці — 56 (0,01), Агули — 2 (0,00), Азербайджанці — 2335 (0,39), Алеути — 1 (0,00), Алтайці — 2 (0,00), Американці — 7 (0,00), Араби — 12 (0,00), Ассирійці — 5 (0,00), Афганці — 4 (0,00), Балкарці — 3 (0,00), Башкири — 1549 (0,26), Білоруси — 1303 (0,22), Бесерм'яни — 156 (0,03), Болгари — 55 (0,01), Британці — 6 (0,00), Буряти — 8 (0,00), В'єтнамці — 38 (0,01), Вірмени — 1131 (0,19), Водь — 1 (0,00), Гагаузи — 15 (0,00), Греки — 101 (0,02), Грузини — 235 (0,04), **Мегрели — 2 (0,00), **Свани — 1 (0,00), Даргинці — 79 (0,01), Ескімоси — 2 (0,00), Естонці — 28 (0,01), Євреї — 606 (0,10), Єзиди — 10 (0,01), Інгуші — 56 (0,01), Індійці — 1 (0,00), Іспанці — 2 (0,00), Італійці — 1 (0,00), Кабардинці — 18 (0,00), Казахи — 114 (0,02), Калмики — 9 (0,00), Камчадали — 1 (0,00), Караїми — 2 (0,00), Каракалпаки — 4 (0,00), Карачаєвці — 8 (0,00), Карели — 3 (0,00), Киргизи — 45 (0,01), Китайці — 16 (0,00), Комі — 89 (0,02), ** — 1 (0,00), Комі-перм'яки — 79 (0,01), Корейці — 170 (0,03), Коряки — 1 (0,00), Кримські татари — 2 (0,00), Кубинці — 3 (0,00), Кумики — 14 (0,00), Курди — 6 (0,00), Лакці — 10 (0,00), Латиші — 35 (0,01), Лезгини — 124 (0,02), Литовці — 41 (0,01), Македонці — 2 (0,00), Мансі — 4 (0,00), Марійці — 2082 (0,35), ** — 1 (0,00), Молдовани — 386 (0,06), Монголи — 3 (0,00), Мордва — 484 (0,08), ** — 3 (0,00), ** — 2 (0,00), Нагайбаки — 3 (0,00), Нанайці — 1 (0,00), Німці — 495 (0,08), Ненці — 1 (0,00), Ногайці — 5 (0,00), Осетини — 65 (0,01), Пакистанці — 2 (0,00), Перси — 7 (0,00), Поляки — 120 (0,02), Румуни — 4 (0,00), Росіяни — 431604 (71,98), **Козаки — 60 (0,01), **Помори — 4 (0,00), Серби — 12 (0,00), Словенці — 5 (0,00), Табасарани — 24 (0,00), Таджики — 456 (0,08), Талиші — 6 (0,00), Татари — 55651 (9,28), **Кряшени — 144 (0,02), **Мішари — 1 (0,00), Тувинці — 3 (0,00), Турки — 29 (0,01), Туркмени — 50 (0,01), Угорці — 4 (0,00), Удмурти — 92807 (15,48), Узбеки — 626 (0,10), Уйгури — 11 (0,00), Українці — 4488 (0,75), Фіни — 16 (0,00), **Фіни-інгерманландці — 1 (0,00), Французи — 2 (0,00), Хакаси — 4 (0,00), Ханти — 6 (0,00), Хорвати — 1 (0,00), Цигани- 243 (0,04), Черкеси — 1 (0,00), Чехи — 1 (0,00), Чеченці — 94 (0,02), Чорногорці — 1 (0,00), Чуваші — 994 (0,17), Чукчі — 7 (0,00), Шорці — 1 (0,00), Якути (саха) — 7 (0,00), Японці — 3 (0,00), Особи інших національностей — 149 (0,03), Особи, що не вказали національність — 28136 (4,69).
Примітка: Жирним виділено народи, які мають чисельність понад 1 тисячу осіб.
Промисловість
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUzTDFCc1lXNTBKVEpEWDBsNmFHVjJjMnN1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZCc1lXNTBKVEpEWDBsNmFHVjJjMnN1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0TDA5MGFYTnJiMjB1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFU5MGFYTnJiMjB1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Іжевськ — дуже великий економічний центр як Удмуртії зокрема, так і Приуралля в цілому. Головними галузями промисловості міста є металургія та машинобудування. Іжевськ славиться в країні та світі виробництвом високоякісної сталі, яка використовується як місцевими підприємствами, так і експортується за кордон. Серед галузей машинобудування виділяються транспортне (виробництво автомобілів, мотоциклів), верстатобудування та виробництвом зброї і військового устаткування (всесвітньо відомі АК-47). Окрім цього розвинуті легка, харчова, деревообробна промисловості та виробництво будівельних матеріалів.
Серед найбільших промислових підприємств міста виділяються:
- ВАТ Іжевський мотозавод «Аксіон-Холдинг» — випуск військової та космічної техніки
- ВАТ Іжевський машинобудівний завод «Іжмаш» — виробництво зброї, у тому числі АК-47
- ВАТ Іжевський металургійний завод «ІжСталь» (входить до складу ВАТ «Мечел») — сталеливарний завод
- ВАТ Іжевський автомобільний завод «ІжАвто» (входить до складу ВАТ «АвтоВАЗ») — випуск автомобілів
- ФДУП Іжевський механічний завод — виробництво зброї
- ВАТ «Іжнафтомаш» (входить до групи компаній «Рімера») — устаткування на машини для нафтової промисловості
- ВАТ Іжевський радіозавод — виробництво радіоапаратури
- ВАТ «Купол» — виробництво військової техніки
- ТОВ — виробництво молочної продукції
- ВАТ — виробництво різних типів пластичних мас
- ВАТ «Альтаїр» — виробництво стінових матеріалів
Обсяг усіх товарів, що були випущені на підприємствах міста за рік вимірювався в 2008 році в розмірі 62,9 млрд рублів.
Транспорт
Іжевськ є досить великим і значним транспортним вузлом. Місто з'єднане автобусним, залізничним та авіаційним зв'язком з приміськими населеними пунктами та іншими містами Удмуртії та Росії. В Іжевську діють Центральний автовокзал, автостанція «Південна» та залізничний вокзал. Ще дві залізничні станції знаходяться в промисловій зоні міста і обслуговують приміські поїзда. Іжевський аеропорт є єдиним в Удмуртії.
В самому Іжевську діють трамвайна система, досить стабільна у розвитку, тролейбусна система та мережа автобусних маршрутів. У місті працюють такі моделі тролейбусів: ЗіУ-683В-01, Тролза-6205, , ТролЗа 5264-01 «Столиця», , . Основними перевізниками є МУП «Іжелектротранс» та ВАТ «Іжевське ВО пасажирського автотранспорту». Також існують декілька приватних підприємств, які займаються перевезенням на автобусах та маршрутному таксі. У весняно-літній період працюють понад 30 приміських садово-дачних маршрутів. В місті діють також близько 30 таксопарків.
В літній період на Іжевському водосховищі діє внутрішньоміський маршрут річкового трамваю «Іжевськ — Воложка».
У 2008 році як внутрішньоміський поїзд по двох 11-кілометрових маршрутах були запущені рейкові автобуси, для яких у місті збудовані додаткові платформи. Перший такий поїзд рухається від залізничного вокзалу до села Вожой, другий до села Люкшудья.
Соціальна сфера
Релігія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTDBOb2RYSmphQzFKZW1obGRuTnJMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFEYUhWeVkyZ3RTWHBvWlhaemF5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl6TDA5eWRHaHZaRzk0WDBOb2RYSmphQ1V5UTE5SmVtaGxkbk5yTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxUGNuUm9iMlJ2ZUY5RGFIVnlZMmdsTWtOZlNYcG9aWFp6YXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZoTDBsNmFHVjJjMnRmVFc5emNYVmxMbXB3Wnk4eE5UQndlQzFKZW1obGRuTnJYMDF2YzNGMVpTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt6THlWRU1DVkJNeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUXlWRU1TVTRNeVZFTVNVNE1DVkVNU1U0TWlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFqTWxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRFbE9ETWxSREFsUWpRbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFqSWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrUWxSREVsT0VJbFJEQWxRamxmSlVReEpUZ3pKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSXlKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVReEpUZ3hKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFKVVF4SlRneUxtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsUVRNbFJEQWxRalFsUkRBbFFrTWxSREVsT0RNbFJERWxPREFsUkRFbE9ESWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXhKVGd6SlVRd0pVSTBKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd3SlVReEpUZ3hKVVF4SlRneUpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpFSlVReEpUaENKVVF3SlVJNVh5VkVNU1U0TXlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekprTDFWa1UxVmZNekF5T0RRdWFuQmxaeTh5TURCd2VDMVZaRk5WWHpNd01qZzBMbXB3WldjPS5qcGVn.jpeg)
Жителі міста сповідують в основному християнство (православні, старообрядці та євангелісти-лютерани), є також віруючі мусульмани, юдеї та крішнаїти.
Храми:
- Олександро-Невський кафедральний собор
- Свято-Михайлівський кафедральний собор
- Успенський собор
- Храм Дмитра Донського
- Покровська старообрядська церква
- Храм Новомучеників та Сповідників Російських
- Свято-Троїцький собор
- Храм Святих Царственних мучеників
- Хрестовоздвиженський храм
- Храм Казанської ікони Божої Матері
- Храм святителя Василя Великого, Кесарії Кападокійської
Освіта
Іжевськ є значним освітньо-науковим та культурним центром Удмуртії та Росії. Стан освіти в місті вказує на те, що вона не тільки збережена на високому рівні, але й отримала подальший розвиток. На початок 2008-09 навчального року в Іжевську функціонували 129 закладів загальної середньої та додаткової освіти, де працює понад 5 тисяч викладачів. Серед закладів освіти виділяються:
Вузи III та IV типів акредитації
- Удмуртський державний університет
- Удмуртський республіканський інститут дизайну
- Іжевська державна сільськогосподарська академія
- Іжевська державна медична академія
Навчальні заклади II типу акредитації
- Іжевський індустріальний технікум
- Вищий гуманітарно-інженерний коледж «Аеромех»
- Іжевський монтажний технікум
- Іжевський промислово-економічний коледж
- Іжевський торгово-економічний технікум
- Удмуртський республіканський соціально-педагогічний коледж
- Іжевський технікум залізничного транспорту
- Іжевський медичний коледж
Окрім цього в місті діють філіали багатьох російських вузів, особливо московських.
Бібліотеки: В Іжевську працюють 25 бібліотек, серед них
- Центральна міська бібліотека імені Миколи Некрасова
- Міська бібліотека імені Максима Горького
- Республіканська бібліотека для дітей на юнацтва
Культура
Розвитком культури в Іжевську займається Управління з культури та туризму, яке покликано зберігати та розвивати культурний потенціал міста, враховуючи культурні традиції удмуртського народу. В місті на високому рівні організовуються культурне дозвілля та створення умов для задоволення культурних потреб населення.
Театри:
- Державний національний театр Удмуртської Республіки
- Державний театр ляльок Удмуртської Республіки
- Державний театр опери й балету Удмуртської Республіки
- Державний російський драматичний театр імені Володимира Короленка
- Театр «Молода людина»
- Академічна хорова капела
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJsTDBsNmFHVjJjMnRmUVhKelpXNWhiRjlOZFhObGRXMHVhbkJuTHpJd01IQjRMVWw2YUdWMmMydGZRWEp6Wlc1aGJGOU5kWE5sZFcwdWFuQm4uanBn.jpg)
Музеї:
- Національний музей Удмуртської Республіки імені Кузебая Герда
- Удмуртський республіканський музей образотворчого мистецтва
- Музей-квартира Геннадія Красильникова
- Музей Іжевського машинобудівного заводу
- Музейно-виставочний комплекс стрілецької зброї імені М. Т. Калашникова
- Виставочний центр «Галерея»
- Галерея «Творча дача»
Заклади культури:
- Палаци культури — Аксіон, Східний, Залізничників, Інтеграл, Металург, Мир, Будівник
- Будинок дружби народів
- Будинок молоді
- Палац дитячої та юнацької творчості
- Льодовий палац «ІжСталь»
- Кінотеатри — Аврора, Дружба, Іжевський кіноклуб, Іжсталь, Росія, Ролікс, Very Velly
Відпочинок та спорт
Парки:
- Літній сад імені Максима Горького
- Парк імені Сергія Кірова
- Парк Космонавтів
- Березовий гай (Козячий парк)
- Іжевський зоопарк
У місті проводяться багато фестивалів:
- «Свіже повітря» («Свежый воздух») — музичний фестиваль започаткований 2006 року. Перші п'ять разів він проводився в клубі «Авіатор», 2012 року — в спортивному комплексі «Чекерил».
Спорт: Іжевськ вважається містом спортивним, спортивним центром регіонів Уралу та Поволжя. Жителі міста мають змогу займатись 64 видами спорту, більш як 84 тисячі мешканців регулярно займаються фізичною культурою та спортом. Багато всеросійських спортивних федерацій обирають Іжевськ ареною різних чемпіонатів, які проходять на розвинутій інфраструктурі спортивних закладів. Протягом року в Іжевську проводяться більш як 600 заходів районного, міського, республіканського, всеросійського та навіть міжнародного рівнів. Найвідомішим з них є змагання «Іжевська гвинтівка», яке є попереднім відбором спортсменів у .
Багато мешканців міста є спортсменами світового рівня, особливо відомі іжевські біатлоністи, які виступають на різних міжнародних заходах. Високий їхній рівень досягається в тому числі й відмінними спортивними рушницями власного виробництва. Місто має також свої команди з футболу (СОЮЗ-Газпром та ФК «Іжевськ») та хокею (ХК «Іжсталь»).
Масмедіа
Для висвітлення як міських, так і ширших новин в місті добре розвинуті засоби масової інформації. Серед періодичної преси слід виділити такі газети як «Центр», «Удмуртська правда», «Відомості Удмуртської республіки» (найстаріша удмуртська газета, перший номер вийшов ще в 1917 році), «День», а також «Удмурт дунне» удмуртською мовою і «Янариш» татарською (випускається татарською меншиною). Серед місцевих телеканалів досить популярні у жителів «РЕН-ТВ Іжевськ» (Альва), «Росія» (ДТРК Удмуртія), «СТС-Іжевськ», а також перетрансльовуються відомі російські телеканали та радіостанції.
Зв'язок
Стаціонарним зв'язком в місті займаються ряд компаній, серед яких найбільшими є ВАТ «ВолгаТелеком», «Марк-ІТТ», «ІжКрипт», «Іжзв'язокінвест» та інші. Мобільним зв'язком оперують такі оператори як «Мегафон», «МТС», «Beeline», «TELE2» та «Skylink».
Міста-побратими
Відомі персоналії
Пов'язані з Іжевськом
- Калашников Михайло Тимофійович — конструктор стрілецької зброї, працював в 1948-49 роках на зброярському заводі
- Устинов Дмитро Федорович — політичний та військовий діяч, шеф військової промисловості Іжевська в 1970-80-их роках.
- — Герой Радянського Союзу, в 1955-59 роках начальник військової кафедри в Іжевського сільськогосподарському інституті
- — Герой Соціалістичної Праці, в 1956—1980 роках директор Іжевського машинобудівного заводу
- Сандлер Семен Анатолійович — український лінгвіст та педагог, в 1948-59 роках викладач латинської та німецької мови в Удмуртському педагогічному інституті
- Шмайссер Хуго — німецький конструктор стрілецької зброї, працював в 1946-53 на зброярському заводі
- Герман Вебер — німецький конструктор мотоциклів, працював в 1946-48 роках на Мотозаводі
- — професор, доктор сільськогосподарських наук, ректор Іжевської сільськогосподарської академії
- — директор ВАТ Іжевський радіозавод
Уродженці Іжевська
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpsTDBSdGFYUnllVjlOWldSMlpXUmxkbDh5T1Y5S2RXeDVYekl3TURndE15NXFjR2N2TVRnd2NIZ3RSRzFwZEhKNVgwMWxaSFpsWkdWMlh6STVYMHAxYkhsZk1qQXdPQzB6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
- Абрамов Андрій Васильович — один з найсильніших боксерів-важковаговиків 1950-60-их років
- Агафонова Олена Геннадіївна — майстер спорту з кульової стрільби
- Бажутін Борис Миколайович — передовик промислового виробництва, Герой Соціалістичної Праці, учасник Другої світової війни
- Бондар Ксенія Ігорівна — російська волейболістка, нападниця-догравальниця, майстер спорту міжнародного класу.
- — велосипедистка, чемпіонка Росії (2004)
- Глазова Людмила Сергіївна (1907—1981) — радянська акторка
- Драгунов Євген Федорович — конструктор стрілецької зброї, в 1945-91 роках працював на зброярському завод
- Кириленко Андрій Геннадійович — професійний баскетболіст, капітан збірної Росії з баскетболу
- Медведцев Валерій Олексійович — біатлоніст, Заслужений майстер спорту СРСР (1986)
- Тютін Федір Анатолійович — російський хокеїст, чемпіон світу 2008, Заслужений майстер спорту Росії (2009)
- Хлєбніков Олег Микитович — російський поет, журналіст.
- Черезов Іван Юрійович — біатлоніст, Заслужений майстер спорту Росії
- — шашкіст, міжнародний гросмейстер (1988)
- Шабалін Микола Михайлович — удмуртський та російський композитор, лауреат
- Шамшурін Олександр Якович — Герой Радянського Союзу
- Щегольонков Ігор Миколайович — радянський та російський спортсмен з автоперегонів, майстер спорту СРСР
- Щенникова Анжеліка Геннадіївна — радянська спортсменка зі спортивної гімнастики, майстер спорту, неодноразова переможниця міжнародних та національних змагань
- Якимов Олександр Савелійович — передовик промислового виробництва, один з організаторів стахановського руху на Іжевському машинобудівному заводі
Галерея
- Резиденція президента
- Пам'ятник Дерябіну на набережній
- Міський музей стрілецької зброї
- Олександро-Невський кафедральний собор
Примітки
- Чисельність постійного населення Російської Федерації за містами, селищами міського типу та районам на 1 січня 2013 року. Архів оригіналу за 2 січня 2014. Процитовано 18 травня 2022.
- . Архів оригіналу за 2 листопада 2009. Процитовано 10 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 29 жовтня 2013. Процитовано 12 листопада 2009.
- Відеоматеріал про парк[недоступне посилання з червня 2019]
- Шумилов Е. Ф. Город на Иже. — Ижевск: Свиток, 1998
- Історія Октябрського району[недоступне посилання з лютого 2019]
- Відомості про АТП Удмуртії. Архів оригіналу за 23 серпня 2011. Процитовано 11 листопада 2009.
- Всеросійський перепис населення. Архів оригіналу за 22 серпня 2011. Процитовано 10 листопада 2009.
- Динаміка чисельності населення
- Національний склад населення. Архів оригіналу за 23 серпня 2011. Процитовано 12 листопада 2009.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 18 жовтня 2013. Процитовано 22 травня 2019.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 17 листопада 2015. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2011. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2011. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2011. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2011. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2011. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2011. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2011. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2011. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2011. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2011. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 19 жовтня 2011. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 2 грудня 2009. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 29 грудня 2009. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 8 жовтня 2009. Процитовано 13 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 24 листопада 2010. Процитовано 12 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 24 грудня 2013. Процитовано 10 липня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 20 лютого 2010. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 3 листопада 2009. Процитовано 15 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 2 вересня 2014. Процитовано 15 листопада 2009.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Іжевськ |
- Неофіційний сайт Іжевська [ 26 січня 2010 у Wayback Machine.]
- Сайт «Іжевськ-сіті» [ 5 вересня 2009 у Wayback Machine.]
- Сайт «Я люблю Іжевськ» [ 24 листопада 2009 у Wayback Machine.]
- Іжевський інформаційний портал [ 6 грудня 2009 у Wayback Machine.]
- Інформаційно-довідковий портал Іжевська [ 12 грудня 2009 у Wayback Machine.]
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Izhe vsk abo Izhkar ros Izhevsk udm Izh Izhkar Iz Izkar stolicya Respubliki Udmurtiya kulturnij ekonomichnij ta osvityanskij centr respubliki misto v Rosijskij Federaciyi Za kilkistyu naselennya 632 913 osobi na 1 sichnya 2013 rik misto vidnositsya do velikih Izhevsk ye velikim ekonomichnim centrom krayini vidomij u sviti svoyeyu vijskovoyu mashinobudivnoyu ta metalurgijnoyu promislovistyu Ale vsesvitnyu slavu vse zh taki misto otrimalo zavdyaki virobnictvu tut avtomata AK 47 misto Izhevskros Izhevsk udm IzhkarGerb Izhevska Prapor IzhevskaSvyato Mihajlivskij Kafedralnij soborRoztashuvannya mista IzhevskKrayina RosiyaSub yekt Rosijskoyi Federaciyi UdmurtiyaMunicipalnij rajon Izhevska miska radaKod ZKATU 94401000000Kod ZKTMO 94701000001Osnovni daniChas zasnuvannya 1760Status mista 1918Naselennya 642 024 2015 Plosha 315 6 km Gustota naselennya 1934 8 osib km Poshtovi indeksi 426000 426999Telefonnij kod 7 3412Geografichni koordinati 56 51 pn sh 53 13 sh d 56 850 pn sh 53 217 sh d 56 850 53 217 Koordinati 56 51 pn sh 53 13 sh d 56 850 pn sh 53 217 sh d 56 850 53 217Mista pobratimi Tatabanya Ugorshina Lusaka Zambiya Yambol Bolgariya Sinin Kitaj Bendzin Polsha Kordova Argentina Marakaj Venesuela Den mista 12 chervnyaShema mistaShema mistaVladaVebstorinka izh ruMiskij golova Balakin Viktor Vasilovich Izhevsk u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Izhevsk NazvaUdmurtskoyu nazva mista zvuchit yak Izhkar nazva Izh vikoristovuyetsya ne tak chasto Misto nazvane v chest richki sho protikaye mistom Ale rosiyani virishili perenesti nazvu mista v svij slovnik ta zminiti yiyi na svij lad V radyanski chasi v SRSR dovgo ne rozbiralisya sho j yak tomu zalishili rosijskij variant ale udmurti napevne bazhayut shob nazvu yihnogo mista vimovlyali na yih lad Vlasne nazva pohodit vid richki a kar ce tradicijne zakinchennya v sho oznachaye misto Napriklad Siktivkar Kudimkar i t d Ne plutati z Joshkar Ola adzhe oznakoyu mista ye druga chastina slova Ola a ne JoshKAR IstoriyaDo zasnuvannya Na teritoriyi suchasnogo mista vzhe v davninu isnuvali udmurtski poselennya Najdavnishe take poselennya bulo viyavleno v girli richki Podborenka 1957 roku tut arheologi znajshli nizku pohovan yaki vidnosyatsya do IV V stolit Desho piznishe na comu misci viniklo udmurtske selo Yagul Pislya zasnuvannya Izhevskogo zavodu ce selo bulo peredano v jogo pidporyadkuvannya v 1807 roci zhiteli Yagula pereselilis do sela Pazeli nini mikrorajonu mista Nepodalik sanatoriyu Metalurg zbereglis zalishki Karlutskih gorodish V seredini I tisyacholittya tut isnuvali 2 mistechka Na pravomu berezi richki Izh ranishe isnuvav rosijskij pochinok Klyuchi v pershi roki Radyanskoyi vladi vono peretvorilos na Klyuchevske selishe Na pravomu berezi richki Karlutki znahodilos rosijske selo Karlutka v 1921 roci vono pid nazvoyu Zelena Rosha uvijshlo v mezhi mista Rosijska imperiya V 1760 roci dlya grafa Petra Shuvalova na zemlyah kazanskogo murzi Tevkeleva pochinayetsya budivnictvo Izhevskogo zalizorobnogo zavodu Pri nomu vinikaye zavodske selishe yake nazivalos Izhevskij zavod Najvigidnishe misce dlya budivnictva grebli obrav inzhener Oleksij Moskvin yakij keruvav v podalshomu i budivnictvom samogo zavodu Na 1763 rik greblya bula zbudovana takim chinom utvorivsya Izhevskij stav i cogo zh roku zavod vidav pershe krichne zalizo Pislya smerti Shuvalova u rahunok pogashennya simejnogo borgu 15 listopada 1763 roku Katerina II pidpisala ukaz pro vidnesennya Izhevskogo zavodu do kazni Deryabin Andrij FedorovichIzhevskij arsenal 1825 L E Nobel V 1774 roci Omelyan Pugachov zahopiv selishe i strativ vse zavodske nachalstvo 42 osobi zavod buv rozkradenij ta chastkovo spalenij 20 lyutogo 1807 roku imperator Oleksandr I pidpisav ukaz pro zasnuvannya novogo zbroyarskogo zavodu na Urali 10 chervnya togo zh roku pid kerivnictvom A F Deryabina na misci starogo zalizorobnogo zavodu buv zakladenij novij zbroyarskij 1808 roku Deryabin rozrobiv pershij plan zabudovi majbutnogo mista Budivnictvo zavodu prodovzhuvalos a vin vipuskav vzhe produkciyu 1811 roku vipusheno 2 tisyachi gvintivok 1814 vzhe 10 tisyach ta 2 5 tisyachi tesakiv Golovnij korpus zavodu buv zakinchenij v 1815 roci a proektnoyi potuzhnosti bulo dosyagnuto na 1830 rik 4 5 zhovtnya 1824 roku novij zavod osobisto vidvidav imperator 1825 roku buv zbudovanij arsenal arhitektor S Ye Dudin u yakomu zberigavsya zbrojnij zapas vsiyeyi derzhavi 4 travnya 1837 roku na zavodi pobuvav starshij sin Mikoli I Oleksandr zi svoyim nastavnikom V A Zhukovskim 3 veresnya 1845 roku zavod vidvidav gercog Maksimilian Lejhtenberzkij Voseni 1852 roku na ploshi pered zavodom buv vstanovlenij pam yatnik vishomu nachalniku zavodu chetvertomu sinu Pavla I velikomu knyazevi Mihajlu Pavlovichu tak zvanij Mihajlivskij stovp 1867 roku na zavodi provodyatsya reformi vchasnosti vidmina kriposnickogo prava prizvela do perehodu na kapitalistichnih lad V 1860 ih rokah majstri ta stalevari yaki nagromadili kapital pochali stvoryuvati vlasni privatni zbroyarni Tak v Izhevskomu pochali z yavlyatis dribni zbroyarski pidpriyemstva Odnim z takih v 1867 roci stala fabrika mislivskih gvintivok I F Petrova slidom za neyu vidkrilas fabrika zbroyi O N Yevdokimova nini teritoriya hlibozavodu 1 1870 roku svoyu fabriku vidkrivaye N I Berezin yakomu takozh nalezhav chavunolivarnij zavod nini teritoriya zavodu Reduktor Na 1914 rik takih nevelikih fabrik v Izhevskomu narahovuvalos vzhe 14 Zrostannya ekonomichnogo potencialu prizvelo do zbilshennya kilkosti naselennya ta rozshirennya mezh mist 9 zhovtnya 1865 roku zavod buv peredanij v orendu Tovaristvu promislovciv a cherez 5 rokiv v orendi vizmut uchast L E Nobel ta P O Bilderling 1 lipnya 1884 roku zavod z orendi povernuvsya do derzhavnoyi kazni 1873 roku na zavodi organizovano stalelivarne virobnictvo a cherez rik vstanovlena parova mashina L F Sabakina 1881 roku utvoreno nove virobnictvo prokatne Z togo chasu stalelivarnij zavod stav okremim pidpriyemstvom Vin postavlyav stal ta napivfabrikati bagatom zavodam krayini 19 bereznya 1885 roku na zbroyarskomu zavodi pochinayetsya masove virobnictvo mislivskoyi zbroyi a 1891 roku masovij vipusk trilinijnoyi gvintivki S I Mosina tilki tut vipuskali vsi yiyi riznovidi Z pochatkom XX stolittya v Izhevskomu pochinaye narostati revolyucijne zavorushennya Tak yak na zavodi pracyuvali blizko 9 5 tisyach robitnikiv to proletarska masa bula dosit znachna Okrim togo ideyi marksizmu v Udmurtskomu krayi propaguyut F E Dzerzhinskij M E Bauman ta V V Vorovskij 22 zhovtnya 1905 roku na zbroyarskomu zavodi prohodit persha politichna demonstraciya pid chervonimi praporami Radyanskij period 5 bereznya 1905 roku zavodskij aktiv virishiv peretvoriti zbori cehovih starost v Radu robitnichih selyanskih ta soldatskih deputativ ogolosivshi jogo organom zakonodavchogo harakteru 6 bereznya zibravsya kistyak majbutnoyi Radi z 30 robitnikiv 4 predstavnikiv vijskovih chastin ta 7 osib vid naselennya mistechka 7 bereznya cehovi starosti ostatochno sklali povnovazhennya bulo obrano 160 deputativ utvorilas povnocinna Rada 9 bereznya projshlo pershe zasidannya Vikonkomu z 15 osib 17 bereznya vijshov z druku pershij nomer Vidomostej Izhevskoyi radi Izvestiya Izhevskogo soveta U veresni bagatopartijnu Radu stali kontrolyuvati viklyuchno bilshoviki 27 zhovtnya 1917 roku v Izhevsku bula progoloshena Radyanska vlada u listopadi rozroblenij pershij Ustav Izhevskoyi Radi 21 lyutogo 1918 roku selishe Izhevskij zavod bulo progolosheno mistom Izhevskom 28 travnya 1918 roku pochalos povstannya proti bilshovikiv 21 lipnya vsi lideri Radi buli areshtovani 8 serpnya pochinayetsya masove antibilshovicke povstannya vidomishe yak Izhevsko Votkinske povstannya formuyetsya Izhevska diviziya Narodnoyi armiyi 7 listopada misto znovu bulo vzyate Chervonoyu armiyeyu 9 kvitnya 1919 roku pochinayetsya masova evakuaciya sluzhbovciv ta robitnikiv a takozh osnovnogo ustatkuvannya zavodu u zv yazku z nablizhennyam armiyi Kolchaka 13 kvitnya bilogvardijci uvijshli do mista a 8 chervnya projshov ostatochnij shturm dekilkoma diviziyami Chervonoyi armiyi i misto znovu perejshlo pid Radyansku vladu D F Ustinov 10 chervnya 1921 roku z mista Glazov do Izhevska bula perenesena stolicya Votskoyi avtonomnoyi oblasti 28 grudnya 1934 roku misto nabulo statusu stolici Udmurtskoyi avtonomnoyi RSR 18 listopada 1935 roku v misti vidkrilas persha tramvajna liniya 14 bereznya 1937 roku v misti projshlo prijnyattya Konstituciyi UARSR i bulo zakonodavcho zakripleno status stolici Vlitku 1941 roku v Izhevsku bula sformovana 313 ta Petrozavodska dvichi Chervonopraporna ordeniv Suvorova ta Kutuzova II stupenya strilecka diviziya yaka projshla shlyah vid Kareliyi do Berlina Na chest diviziyi v 1975 roci na centralnij aleyi miskogo parku buv vstanovlenij obelisk Karayuchij mech Voseni do Izhevska evakuyuyutsya dekilka oboronnih pidpriyemstv yaki za roki vijni virobili tut 12 5 miljoniv odinic strileckoyi zbroyi V chervnya 1942 roku organizovanij Izhevskij mehanichnij zavod 29 listopada projshlo urochiste vidkrittya cirku V 1948 roci na Motozavodi pochinayetsya vipusk avtomata Kalashnikova AK 47 12 grudnya 1966 roku vipusk pershogo izhevskogo avtomobilya a vzhe cherez 4 roki golovnij konveyer zapracyuvav na povnu potuzhnist 11 grudnya 1978 roku ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi SRSR misto bulo nagorodzhene ordenom Zhovtnevoyi Revolyuciyi 27 grudnya 1984 roku za iniciativi partijciv mista Izhevsk buv perejmenovanij na Ustinov na chest Dmitra Ustinova shefa izhevskoyi vijskovoyi promislovosti 19 chervnya 1987 roku pislya chislennih protestiv gromadyan mistu bulo povernuto jogo istorichnu nazvu a im yam Ustinova nazvali odin z miskij rajoniv Suchasnist Prihilniki RKRP RPK 2008 24 grudnya 1992 roku na 10 sesiyi Izhevskoyi miskoyi radi buv prijnyatij Ustav stolici Udmurtiyi Na vikonannya Zakonu Pro misceve samoupravlinnya v Udmurtskij Respublici 3 lyutogo 1994 roku bulo utvoreno Misku Dumu yaka skladayetsya z 30 deputativ Vikonavchim organom mista stala Administraciya na choli z merom 10 kvitnya 1994 roku vidbulis pershi v istoriyi vibori mera Nim stav Saltikov Oleksij Ivanovich 27 travnya 1997 roku buv prijnyatij gerb mista a 3 lipnya Ustav Izhevska 21 kvitnya 2000 roku buv prijnyatij prapor Izhevska U veresni 2003 roku vidbulos vidkrittya novogo cirku pershimi vidviduvachami yakogo stali pershoklasniki z usiyeyi respubliki U 2004 roci Izhevsku bulo prisvoyeno zvannya Kulturna stolicya Povolzhya 2004 5 serpnya 2007 roku patriarhom Aleksiyem buv osvyachenij pislya svogo vidtvorennya Svyato Mihajlivskij sobor U 2008 roci v misti projshli masovi svyatkuvannya na chest 450 richchya priyednannya Udmurtiyi do Rosiyi Naselennya mista politichno rozpodilene za riznimi partijnimi ideyami u misti prisutni oseredki vsih najbilshih partij krayini Suchasnij Izhevsk ce poyednannya davnini ta novih tehnologij budivnictva Z yavlyayutsya novi budivli stvoreni za dopomogoyu suchasnih tehnologij ta z urahuvannyam arhitekturnih osoblivostej GeografiyaRelyef Izhevska Izhevsk roztashovanij v shidnij chastini Shidno Yevropejskoyi rivnini u Yevropejskij chastini Rosiyi mizh Volgoyu ta Uralom u mezhirichchya Kami ta Vyatki Sered form relyefu perevazhayut rivnini ta pagorbi Maksimalna visota stanovit 208 m Geografichno misto znahoditsya nedaleko vid Moskvi ta velikih promislovih centriv Uralskogo regionu Izhevsk maye rozvinutu merezhu transportnih komunikacij zaliznichnij vuzol suchasnij aeroport avtomobilni magistrali Za 40 km na pivden na richci Kama roztashovanij velikij richkovij port Sarapul yakij maye vihid do Baltijskogo ta Chornogo moriv Vidstani vid Izhevska do susidnih velikih mist Rosiyi Moskva 1130 km Nizhnij Novgorod 789 km Kazan 389 km Kirov 393 km Perm 275 km Ulyanovsk 599 km Samara 559 km Saratov 1011 km Joshkar Ola 534 km Saransk 825 km Ufa 341 km Cheboksari 561 km Orenburg 772 km Richkova sitka Izhevska Misto roztashovane na oboh beregah nesudnoplavnoyi richki Izh zvidsi j nazva za 40 km do vpadinnya yiyi do Kami basejn Volgi V mezhah mista do richki Izh vpadayut takozh dekilka dribnih pritok livi Pazelinka vpadaye do Izhevskogo stavu Pozim ta pravi Lyuk Pirogovka Na pivnichnij okrayini mista na richci Izh stvorenij Izhevskij stav yakij vikoristovuyetsya dlya vodopostachannya ta vidpochinku zhiteliv mista Jogo visota nad rivnem morya stanovit 89 m V pivdennij jogo chastini yaka pidstupaye do centralnoyi chastini mista zbudovano pristan bereg oblashtovanij zahisnimi dambami Zagalna plosha mista stanovit 315 6 km z nih lisi zajmayut 9 1 km rillya 6 3 km vodni ob yekti 2 1 km dorogi 2 0 km zeleni nasadzhennya 1 7 km Z pivnichnogo ta miscyami iz shidnogo boku do mista pidhodyat lipovo berezovi lisi yaki vikoristovuyutsya dlya vidpochinku Tut zbudovano bagato riznomanitnih sanatoriyiv budinkiv vidpochinku dityachih taboriv ta inshih ozdorovchih zakladiv V samomu misti mistyatsya chislenni zeleni nasadzhennya yaki stvoreni dlya vidpochinku zhiteliv mista Najvidomishim takim miscem ye park imeni Kirova Izhevsk yak i vsya Udmurtiya znahoditsya v chasovomu poyasi yakij maye nazvu Samara Time Zone SAMT SAMST Zmishennya vidnosno UTC skladaye 4 00 SAMT zimovij chas abo 5 00 SAMST litnij chas Vidnosno Moskovskogo chasu poyas maye postijne zmishennya 1 godina i poznachayetsya v Rosiyi yak MSK 1 Samarskij chas Klimat Peresichna richna temperatura povitrya 2 7 C Peresichna richna shvidkist vitru 3 7 m s Peresichna richna vologist povitrya 76 Klimat IzhevskPokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud RikAbsolyutnij maksimum C 3 6 5 8 10 1 27 5 31 1 35 6 36 6 34 6 33 0 22 4 11 1 3 5 36 6Serednij maksimum C 10 1 7 9 0 7 8 8 17 7 23 6 24 5 21 3 14 6 5 8 3 3 6 6 7 3Serednya temperatura C 13 5 12 1 5 4 3 7 11 6 17 0 18 7 15 6 9 8 2 5 5 6 10 3 2 7Serednij minimum C 17 2 15 9 9 2 0 2 5 8 12 0 13 3 10 7 5 8 0 4 8 7 13 1 4Absolyutnij minimum C 46 8 40 4 32 1 23 9 9 4 2 4 4 3 1 7 5 5 21 3 33 5 47 5 47 5Norma opadiv mm 35 26 27 32 37 59 67 63 54 51 44 37 532Dzherelo Pogoda i klimatAdministrativnij podilATP mistaDokladnishe Vulici Izhevska Dokladnishe Miscevosti Izhevska Praktichno z momentu utvorennya Izhevsk podilyavsya na 2 chastini rozdilenih mizh soboyu richkoyu Izh Pravoberezhzhya nazivalos Zarika a livoberezhzhya Gora 1867 roku Izhevskij zavod buv podilenij na 2 volosti Izhevsko Nagirnu ta Izhevsko Zarichnu kozhna z yakih bula okremim selom Volosni pravlinnya pidporyadkovuvalis Sarapulskij zemskij upravi odnak administrativni funkciyi lishalis za nachalstvom zavodu 1918 roku Izhevsk staye yedinim mistom 2 bereznya 1934 roku v nomu bulo utvoreno 3 miskih rajoni Oktyabrskij Nagovicinskij ta Pastuhovskij 1937 roku rajoni buli perejmenovani ta zmineni yihni kordoni Misto stalo podilyatis na taki miski rajoni Azinskij Zhdanovskij ta Pastuhovskij 1945 roku za rahunok ukrupnennya rajoniv buli stvoreni lishe 2 Pervomajskij ta Oktyabrskij ale 1952 roku voni buli likvidovani i povernuto starij administrativnij podil 1960 roku vsi miski rajoni buli skasovani ale 1962 roku ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi RRFSR vidnovleni yak Leninskij Oktyabrskij ta Pervomajskij V lyutomu 1963 roku z Oktyabrskogo rajonu buv vidilenij novij Industrialnij 13 chervnya 1987 roku postanovoyu Prezidiyi Verhovnoyi Radi UARSR z Industrialnogo buv vidilenij Ustinovskij rajon Miski rajoni Naselennya osib2002 20091 Leninskij 115 222 110 0942 Oktyabrskij 142 994 137 7343 Industrialnij 110 174 104 4104 Ustinovskij 136 944 134 1785 Pervomajskij 126 806 124 627NaselennyaChiselnist mista zrostala majzhe protyagom usiyeyi jogo istoriyi Z samogo zasnuvannya chiselnist bula neznachna lyudi selilis pri Izhevskomu zavodi Pershimi poselencyami buli selyani ta majstri grafa Shuvalova yakih vin priviz syudi z Permshini dlya budivnictva zavodu Z rozshirennyam zavodu cherez 10 rokiv naselennya zroslo v 10 raziv Selishe zrostalo zbilshuvalas chiselnist jogo naselennya V kinci XVIII stolittya pislya znishennya zavodu povstancyami na choli z Pugachovim naselennya trohi vpalo ale shvidko vidnovilos pri budivnictvi novogo zbroyarskogo zavodu na mezhi XIX stolittya Mensh yak pivstolittya naselennya zroslo v 4 razi a na pochatok XX stolittya potroyilos i sklalo v 1897 roci 41 tisyachu osib V period revolyucijnogo zavorushennya chiselnist zmenshilas ale zi stanovlennyam Radyanskoyi vladi dinamika zmini naselennya stala zrostayuchoyu Na moment nadannya Izhevsku statusu mista v 1918 roci naselennya stanovilo trohi bilshe 40 tisyach osib u seredini 1930 ih rokiv vono perevishilo 100 tisyach Oskilki misto v roki Drugoyi Svitovoyi vijni znahodilos daleko vid linij frontu to naselennya na spadalo Na pochatku 1960 ih vono stalo bilsh yak 300 tisyach a 1974 roku dosyaglo vidmitki v 500 tisyach osib Svogo maksimumu chiselnist naselennya mista dosyagla v 1994 roci i sklala ponad 650 tisyach osib Pislya cogo dinamika stala vid yemnoyu Dinamika zmini kilkosti chiselnosti podana v tablici Rik Naselennya osib Tip pidrahunku Rik Naselennya osib Tip pidrahunku Rik Naselennya osib Tip pidrahunku Rik Naselennya osib Tip pidrahunku1760 200 ocinka 1897 41000 perepis 1970 422200 perepis 1989 634700 perepis1770 2300 ocinka 1917 40000 ocinka 1974 500000 ocinka 1991 646800 ocinka1780 2000 ocinka 1926 62200 perepis 1979 549900 perepis 1994 651900 ocinka1807 4000 ocinka 1939 175600 perepis 1983 600000 ocinka 2002 632200 perepis1840 16000 ocinka 1959 289300 perepis 1986 620000 ocinka 2008 631295 ocinka1862 22800 ocinka 1965 361000 ocinka 1987 631000 ocinka 2009 611043 ocinka Z momentu zasnuvannya Izhevsk buv bagatonacionalnim I zaraz vin vidilyayetsya sered velikih mist Rosiyi svoyeyu nacionalnoyu koloritnistyu Sered zhiteliv mista prisutni predstavniki majzhe 100 riznih nacionalnostej Hocha misto ye stoliceyu Udmurtiyi udmurti skladayut tilki tretinu vsogo naselennya mista Bilshe polovini stanovlyat rosiyani tretij za chiselnistyu narod mista tatari yaki skladayut majzhe desyatu chastinu Sered nacionalnih menshin vidilyayutsya ukrayinci bilorusi marijci bashkiri chuvashi yevreyi azerbajdzhanci uzbeki mordva nimci moldovani kazahi virmeni gruzini kirgizi turkmeni komi tadzhiki polyaki ta deyaki inshi Dinamika zmini chastki u osnovnih nacionalnostej v naselenni mista Nacionalnist 1926 1939 1959 1970 1979 1989 2002Rosiyani 90 0 79 4 75 1 72 3 70 4 69 4 58 9Udmurti 2 3 12 1 12 8 14 5 16 6 17 2 30 0Tatari 5 6 7 3 9 9 9 9 9 6 9 6 9 6Inshi 2 1 1 2 2 2 3 3 3 4 3 8 2 5Vsogo 100 100 100 100 100 100 100Nacionalnij sklad naselennya Izhevska stanom na 2010 rik Abazini 2 0 00 Abhazi 20 0 00 Avarci 56 0 01 Aguli 2 0 00 Azerbajdzhanci 2335 0 39 Aleuti 1 0 00 Altajci 2 0 00 Amerikanci 7 0 00 Arabi 12 0 00 Assirijci 5 0 00 Afganci 4 0 00 Balkarci 3 0 00 Bashkiri 1549 0 26 Bilorusi 1303 0 22 Beserm yani 156 0 03 Bolgari 55 0 01 Britanci 6 0 00 Buryati 8 0 00 V yetnamci 38 0 01 Virmeni 1131 0 19 Vod 1 0 00 Gagauzi 15 0 00 Greki 101 0 02 Gruzini 235 0 04 Megreli 2 0 00 Svani 1 0 00 Darginci 79 0 01 Eskimosi 2 0 00 Estonci 28 0 01 Yevreyi 606 0 10 Yezidi 10 0 01 Ingushi 56 0 01 Indijci 1 0 00 Ispanci 2 0 00 Italijci 1 0 00 Kabardinci 18 0 00 Kazahi 114 0 02 Kalmiki 9 0 00 Kamchadali 1 0 00 Karayimi 2 0 00 Karakalpaki 4 0 00 Karachayevci 8 0 00 Kareli 3 0 00 Kirgizi 45 0 01 Kitajci 16 0 00 Komi 89 0 02 1 0 00 Komi perm yaki 79 0 01 Korejci 170 0 03 Koryaki 1 0 00 Krimski tatari 2 0 00 Kubinci 3 0 00 Kumiki 14 0 00 Kurdi 6 0 00 Lakci 10 0 00 Latishi 35 0 01 Lezgini 124 0 02 Litovci 41 0 01 Makedonci 2 0 00 Mansi 4 0 00 Marijci 2082 0 35 1 0 00 Moldovani 386 0 06 Mongoli 3 0 00 Mordva 484 0 08 3 0 00 2 0 00 Nagajbaki 3 0 00 Nanajci 1 0 00 Nimci 495 0 08 Nenci 1 0 00 Nogajci 5 0 00 Osetini 65 0 01 Pakistanci 2 0 00 Persi 7 0 00 Polyaki 120 0 02 Rumuni 4 0 00 Rosiyani 431604 71 98 Kozaki 60 0 01 Pomori 4 0 00 Serbi 12 0 00 Slovenci 5 0 00 Tabasarani 24 0 00 Tadzhiki 456 0 08 Talishi 6 0 00 Tatari 55651 9 28 Kryasheni 144 0 02 Mishari 1 0 00 Tuvinci 3 0 00 Turki 29 0 01 Turkmeni 50 0 01 Ugorci 4 0 00 Udmurti 92807 15 48 Uzbeki 626 0 10 Ujguri 11 0 00 Ukrayinci 4488 0 75 Fini 16 0 00 Fini ingermanlandci 1 0 00 Francuzi 2 0 00 Hakasi 4 0 00 Hanti 6 0 00 Horvati 1 0 00 Cigani 243 0 04 Cherkesi 1 0 00 Chehi 1 0 00 Chechenci 94 0 02 Chornogorci 1 0 00 Chuvashi 994 0 17 Chukchi 7 0 00 Shorci 1 0 00 Yakuti saha 7 0 00 Yaponci 3 0 00 Osobi inshih nacionalnostej 149 0 03 Osobi sho ne vkazali nacionalnist 28136 4 69 Primitka Zhirnim vidileno narodi yaki mayut chiselnist ponad 1 tisyachu osib PromislovistIzhevskij mashinobudivnij zavodMisto ye velikim torgovelnim centrom Izhevsk duzhe velikij ekonomichnij centr yak Udmurtiyi zokrema tak i Priurallya v cilomu Golovnimi galuzyami promislovosti mista ye metalurgiya ta mashinobuduvannya Izhevsk slavitsya v krayini ta sviti virobnictvom visokoyakisnoyi stali yaka vikoristovuyetsya yak miscevimi pidpriyemstvami tak i eksportuyetsya za kordon Sered galuzej mashinobuduvannya vidilyayutsya transportne virobnictvo avtomobiliv motocikliv verstatobuduvannya ta virobnictvom zbroyi i vijskovogo ustatkuvannya vsesvitno vidomi AK 47 Okrim cogo rozvinuti legka harchova derevoobrobna promislovosti ta virobnictvo budivelnih materialiv Sered najbilshih promislovih pidpriyemstv mista vidilyayutsya VAT Izhevskij motozavod Aksion Holding vipusk vijskovoyi ta kosmichnoyi tehniki VAT Izhevskij mashinobudivnij zavod Izhmash virobnictvo zbroyi u tomu chisli AK 47 VAT Izhevskij metalurgijnij zavod IzhStal vhodit do skladu VAT Mechel stalelivarnij zavod VAT Izhevskij avtomobilnij zavod IzhAvto vhodit do skladu VAT AvtoVAZ vipusk avtomobiliv FDUP Izhevskij mehanichnij zavod virobnictvo zbroyi VAT Izhnaftomash vhodit do grupi kompanij Rimera ustatkuvannya na mashini dlya naftovoyi promislovosti VAT Izhevskij radiozavod virobnictvo radioaparaturi VAT Kupol virobnictvo vijskovoyi tehniki TOV virobnictvo molochnoyi produkciyi VAT virobnictvo riznih tipiv plastichnih mas VAT Altayir virobnictvo stinovih materialiv Obsyag usih tovariv sho buli vipusheni na pidpriyemstvah mista za rik vimiryuvavsya v 2008 roci v rozmiri 62 9 mlrd rubliv TransportIzhevsk ye dosit velikim i znachnim transportnim vuzlom Misto z yednane avtobusnim zaliznichnim ta aviacijnim zv yazkom z primiskimi naselenimi punktami ta inshimi mistami Udmurtiyi ta Rosiyi V Izhevsku diyut Centralnij avtovokzal avtostanciya Pivdenna ta zaliznichnij vokzal She dvi zaliznichni stanciyi znahodyatsya v promislovij zoni mista i obslugovuyut primiski poyizda Izhevskij aeroport ye yedinim v Udmurtiyi V samomu Izhevsku diyut tramvajna sistema dosit stabilna u rozvitku trolejbusna sistema ta merezha avtobusnih marshrutiv U misti pracyuyut taki modeli trolejbusiv ZiU 683V 01 Trolza 6205 TrolZa 5264 01 Stolicya Osnovnimi pereviznikami ye MUP Izhelektrotrans ta VAT Izhevske VO pasazhirskogo avtotransportu Takozh isnuyut dekilka privatnih pidpriyemstv yaki zajmayutsya perevezennyam na avtobusah ta marshrutnomu taksi U vesnyano litnij period pracyuyut ponad 30 primiskih sadovo dachnih marshrutiv V misti diyut takozh blizko 30 taksoparkiv V litnij period na Izhevskomu vodoshovishi diye vnutrishnomiskij marshrut richkovogo tramvayu Izhevsk Volozhka U 2008 roci yak vnutrishnomiskij poyizd po dvoh 11 kilometrovih marshrutah buli zapusheni rejkovi avtobusi dlya yakih u misti zbudovani dodatkovi platformi Pershij takij poyizd ruhayetsya vid zaliznichnogo vokzalu do sela Vozhoj drugij do sela Lyukshudya Socialna sferaReligiya Svyato Mihajlivskij soborOleksandro Nevskij soborMechet v IzhevskuUdmurtskij derzhavnij universitet 4 korpus Udmurtskij derzhavnij universitet 1 korpus Zhiteli mista spoviduyut v osnovnomu hristiyanstvo pravoslavni staroobryadci ta yevangelisti lyuterani ye takozh viruyuchi musulmani yudeyi ta krishnayiti Hrami Oleksandro Nevskij kafedralnij sobor Svyato Mihajlivskij kafedralnij sobor Uspenskij sobor Hram Dmitra Donskogo Pokrovska staroobryadska cerkva Hram Novomuchenikiv ta Spovidnikiv Rosijskih Svyato Troyickij sobor Hram Svyatih Carstvennih muchenikiv Hrestovozdvizhenskij hram Hram Kazanskoyi ikoni Bozhoyi Materi Hram svyatitelya Vasilya Velikogo Kesariyi KapadokijskoyiOsvita Izhevsk ye znachnim osvitno naukovim ta kulturnim centrom Udmurtiyi ta Rosiyi Stan osviti v misti vkazuye na te sho vona ne tilki zberezhena na visokomu rivni ale j otrimala podalshij rozvitok Na pochatok 2008 09 navchalnogo roku v Izhevsku funkcionuvali 129 zakladiv zagalnoyi serednoyi ta dodatkovoyi osviti de pracyuye ponad 5 tisyach vikladachiv Sered zakladiv osviti vidilyayutsya Vuzi III ta IV tipiv akreditaciyi Udmurtskij derzhavnij universitet Udmurtskij respublikanskij institut dizajnu Izhevska derzhavna silskogospodarska akademiya Izhevska derzhavna medichna akademiya Navchalni zakladi II tipu akreditaciyi Izhevskij industrialnij tehnikum Vishij gumanitarno inzhenernij koledzh Aeromeh Izhevskij montazhnij tehnikum Izhevskij promislovo ekonomichnij koledzh Izhevskij torgovo ekonomichnij tehnikum Udmurtskij respublikanskij socialno pedagogichnij koledzh Izhevskij tehnikum zaliznichnogo transportu Izhevskij medichnij koledzh Okrim cogo v misti diyut filiali bagatoh rosijskih vuziv osoblivo moskovskih Biblioteki V Izhevsku pracyuyut 25 bibliotek sered nih Centralna miska biblioteka imeni Mikoli Nekrasova Miska biblioteka imeni Maksima Gorkogo Respublikanska biblioteka dlya ditej na yunactvaKultura Rozvitkom kulturi v Izhevsku zajmayetsya Upravlinnya z kulturi ta turizmu yake poklikano zberigati ta rozvivati kulturnij potencial mista vrahovuyuchi kulturni tradiciyi udmurtskogo narodu V misti na visokomu rivni organizovuyutsya kulturne dozvillya ta stvorennya umov dlya zadovolennya kulturnih potreb naselennya Teatri Derzhavnij nacionalnij teatr Udmurtskoyi Respubliki Derzhavnij teatr lyalok Udmurtskoyi Respubliki Derzhavnij teatr operi j baletu Udmurtskoyi Respubliki Derzhavnij rosijskij dramatichnij teatr imeni Volodimira Korolenka Teatr Moloda lyudina Akademichna horova kapelaNacionalnij muzej Udmurtiyi Muzeyi Nacionalnij muzej Udmurtskoyi Respubliki imeni Kuzebaya Gerda Udmurtskij respublikanskij muzej obrazotvorchogo mistectva Muzej kvartira Gennadiya Krasilnikova Muzej Izhevskogo mashinobudivnogo zavodu Muzejno vistavochnij kompleks strileckoyi zbroyi imeni M T Kalashnikova Vistavochnij centr Galereya Galereya Tvorcha dacha Zakladi kulturi Palaci kulturi Aksion Shidnij Zaliznichnikiv Integral Metalurg Mir Budivnik Budinok druzhbi narodiv Budinok molodi Palac dityachoyi ta yunackoyi tvorchosti Lodovij palac IzhStal Kinoteatri Avrora Druzhba Izhevskij kinoklub Izhstal Rosiya Roliks Very VellyVidpochinok ta sport Parki Litnij sad imeni Maksima Gorkogo Park imeni Sergiya Kirova Park Kosmonavtiv Berezovij gaj Kozyachij park Izhevskij zoopark U misti provodyatsya bagato festivaliv Svizhe povitrya Svezhyj vozduh muzichnij festival zapochatkovanij 2006 roku Pershi p yat raziv vin provodivsya v klubi Aviator 2012 roku v sportivnomu kompleksi Chekeril Sport Izhevsk vvazhayetsya mistom sportivnim sportivnim centrom regioniv Uralu ta Povolzhya Zhiteli mista mayut zmogu zajmatis 64 vidami sportu bilsh yak 84 tisyachi meshkanciv regulyarno zajmayutsya fizichnoyu kulturoyu ta sportom Bagato vserosijskih sportivnih federacij obirayut Izhevsk arenoyu riznih chempionativ yaki prohodyat na rozvinutij infrastrukturi sportivnih zakladiv Protyagom roku v Izhevsku provodyatsya bilsh yak 600 zahodiv rajonnogo miskogo respublikanskogo vserosijskogo ta navit mizhnarodnogo rivniv Najvidomishim z nih ye zmagannya Izhevska gvintivka yake ye poperednim vidborom sportsmeniv u Bagato meshkanciv mista ye sportsmenami svitovogo rivnya osoblivo vidomi izhevski biatlonisti yaki vistupayut na riznih mizhnarodnih zahodah Visokij yihnij riven dosyagayetsya v tomu chisli j vidminnimi sportivnimi rushnicyami vlasnogo virobnictva Misto maye takozh svoyi komandi z futbolu SOYuZ Gazprom ta FK Izhevsk ta hokeyu HK Izhstal MasmediaDlya visvitlennya yak miskih tak i shirshih novin v misti dobre rozvinuti zasobi masovoyi informaciyi Sered periodichnoyi presi slid vidiliti taki gazeti yak Centr Udmurtska pravda Vidomosti Udmurtskoyi respubliki najstarisha udmurtska gazeta pershij nomer vijshov she v 1917 roci Den a takozh Udmurt dunne udmurtskoyu movoyu i Yanarish tatarskoyu vipuskayetsya tatarskoyu menshinoyu Sered miscevih telekanaliv dosit populyarni u zhiteliv REN TV Izhevsk Alva Rosiya DTRK Udmurtiya STS Izhevsk a takozh peretranslovuyutsya vidomi rosijski telekanali ta radiostanciyi Zv yazok Stacionarnim zv yazkom v misti zajmayutsya ryad kompanij sered yakih najbilshimi ye VAT VolgaTelekom Mark ITT IzhKript Izhzv yazokinvest ta inshi Mobilnim zv yazkom operuyut taki operatori yak Megafon MTS Beeline TELE2 ta Skylink Mista pobratimiTatabanya Ugorshina Ugorshina z 10 grudnya 1992 roku Lusaka Zambiya Zambiya z 14 lipnya 1995 roku Yambol Bolgariya Bolgariya z 28 grudnya 1999 roku Sinin Kitaj KNR z 13 travnya 2002 roku Bendzin Polsha Polsha z 11 travnya 2004 roku Kordova Argentina Argentina Marakaj Venesuela VenesuelaVidomi personaliyiPov yazani z Izhevskom Pam yatnik Kalashnikovu M T Kalashnikov Mihajlo Timofijovich konstruktor strileckoyi zbroyi pracyuvav v 1948 49 rokah na zbroyarskomu zavodi Ustinov Dmitro Fedorovich politichnij ta vijskovij diyach shef vijskovoyi promislovosti Izhevska v 1970 80 ih rokah Geroj Radyanskogo Soyuzu v 1955 59 rokah nachalnik vijskovoyi kafedri v Izhevskogo silskogospodarskomu instituti Geroj Socialistichnoyi Praci v 1956 1980 rokah direktor Izhevskogo mashinobudivnogo zavodu Sandler Semen Anatolijovich ukrayinskij lingvist ta pedagog v 1948 59 rokah vikladach latinskoyi ta nimeckoyi movi v Udmurtskomu pedagogichnomu instituti Shmajsser Hugo nimeckij konstruktor strileckoyi zbroyi pracyuvav v 1946 53 na zbroyarskomu zavodi German Veber nimeckij konstruktor motocikliv pracyuvav v 1946 48 rokah na Motozavodi profesor doktor silskogospodarskih nauk rektor Izhevskoyi silskogospodarskoyi akademiyi direktor VAT Izhevskij radiozavodUrodzhenci Izhevska Andrij Kirilenko ta Dmitro Medvedyev 2008 Abramov Andrij Vasilovich odin z najsilnishih bokseriv vazhkovagovikiv 1950 60 ih rokiv Agafonova Olena Gennadiyivna majster sportu z kulovoyi strilbi Bazhutin Boris Mikolajovich peredovik promislovogo virobnictva Geroj Socialistichnoyi Praci uchasnik Drugoyi svitovoyi vijni Bondar Kseniya Igorivna rosijska volejbolistka napadnicya dogravalnicya majster sportu mizhnarodnogo klasu velosipedistka chempionka Rosiyi 2004 Glazova Lyudmila Sergiyivna 1907 1981 radyanska aktorka Dragunov Yevgen Fedorovich konstruktor strileckoyi zbroyi v 1945 91 rokah pracyuvav na zbroyarskomu zavod Kirilenko Andrij Gennadijovich profesijnij basketbolist kapitan zbirnoyi Rosiyi z basketbolu Medvedcev Valerij Oleksijovich biatlonist Zasluzhenij majster sportu SRSR 1986 Tyutin Fedir Anatolijovich rosijskij hokeyist chempion svitu 2008 Zasluzhenij majster sportu Rosiyi 2009 Hlyebnikov Oleg Mikitovich rosijskij poet zhurnalist Cherezov Ivan Yurijovich biatlonist Zasluzhenij majster sportu Rosiyi shashkist mizhnarodnij grosmejster 1988 Shabalin Mikola Mihajlovich udmurtskij ta rosijskij kompozitor laureat Shamshurin Oleksandr Yakovich Geroj Radyanskogo Soyuzu Shegolonkov Igor Mikolajovich radyanskij ta rosijskij sportsmen z avtoperegoniv majster sportu SRSR Shennikova Anzhelika Gennadiyivna radyanska sportsmenka zi sportivnoyi gimnastiki majster sportu neodnorazova peremozhnicya mizhnarodnih ta nacionalnih zmagan Yakimov Oleksandr Savelijovich peredovik promislovogo virobnictva odin z organizatoriv stahanovskogo ruhu na Izhevskomu mashinobudivnomu zavodiGalereyaRezidenciya prezidenta Pam yatnik Deryabinu na naberezhnij Miskij muzej strileckoyi zbroyi Oleksandro Nevskij kafedralnij soborPrimitkiChiselnist postijnogo naselennya Rosijskoyi Federaciyi za mistami selishami miskogo tipu ta rajonam na 1 sichnya 2013 roku Arhiv originalu za 2 sichnya 2014 Procitovano 18 travnya 2022 Arhiv originalu za 2 listopada 2009 Procitovano 10 listopada 2009 Arhiv originalu za 29 zhovtnya 2013 Procitovano 12 listopada 2009 Videomaterial pro park nedostupne posilannya z chervnya 2019 Shumilov E F Gorod na Izhe Izhevsk Svitok 1998 Istoriya Oktyabrskogo rajonu nedostupne posilannya z lyutogo 2019 Vidomosti pro ATP Udmurtiyi Arhiv originalu za 23 serpnya 2011 Procitovano 11 listopada 2009 Vserosijskij perepis naselennya Arhiv originalu za 22 serpnya 2011 Procitovano 10 listopada 2009 Dinamika chiselnosti naselennya Nacionalnij sklad naselennya Arhiv originalu za 23 serpnya 2011 Procitovano 12 listopada 2009 PDF Arhiv originalu PDF za 18 zhovtnya 2013 Procitovano 22 travnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 17 listopada 2015 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2011 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2011 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2011 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2011 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2011 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2011 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2011 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2011 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2011 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2011 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 19 zhovtnya 2011 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 2 grudnya 2009 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 29 grudnya 2009 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 8 zhovtnya 2009 Procitovano 13 listopada 2009 Arhiv originalu za 24 listopada 2010 Procitovano 12 listopada 2009 Arhiv originalu za 24 grudnya 2013 Procitovano 10 lipnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 20 lyutogo 2010 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 3 listopada 2009 Procitovano 15 listopada 2009 Arhiv originalu za 2 veresnya 2014 Procitovano 15 listopada 2009 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu IzhevskNeoficijnij sajt Izhevska 26 sichnya 2010 u Wayback Machine Sajt Izhevsk siti 5 veresnya 2009 u Wayback Machine Sajt Ya lyublyu Izhevsk 24 listopada 2009 u Wayback Machine Izhevskij informacijnij portal 6 grudnya 2009 u Wayback Machine Informacijno dovidkovij portal Izhevska 12 grudnya 2009 u Wayback Machine Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi