Коряки, або алюторці, нимилани, чавчувени — народ півночі Далекого Сходу Азії. Єдиної самоназви не мали, існували тільки групові самоназви: чавчив, чавчу, «оленяр», «багатий оленями»; намилгин, «місцевий житель», поселянин; нимилг-аремку, ремку чавчив, «кочівний житель», та ін.
Коряки | |
---|---|
![]() | |
Кількість | бл 9 тис. |
Ареал | Росія: 8743 чол. (2002) |
Близькі до: | Кереки, Чукчі |
Мова | Коряцька мова, Алюторська мова(?) |
Релігія | Шаманізм, Православ'я, |
Історія
Традиційно народ залежно від роду занять і способу життя ділився на дві групи — кочівників-оленярів та осілих мешканців узбережжя, що займалися морським промислом.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEwTDB0dmNubGhhMTloY20xdmNpNXFjR1ZuTHpFMU1IQjRMVXR2Y25saGExOWhjbTF2Y2k1cWNHVm4uanBlZw==.jpeg)
Перші згадки про коряків з'являються в документах середини XVII століття, коли почалися їх контакти з сибірськими козаками та московськими землепроходцями. Такі згадки залишив Семен Дежньов та Михайло Стадухін
1650 року почалося підкорення коряків козаком Володимиром Атласовим. Періоди визнання коряками влади Москви змінювалися повстання та збройними конфліктами. У 1680 році коряки вперше спробували захопити російське зимовище на Пенжинські губі. У 1680—1690 роках московські воєводи здійснили проти них понад 20 походів. 1697 року Атласов здійснив великий похід проти коряків. останні 1699 року напади на загін московитів, що поверталися зі здобиччя з Камчатки, знищивши загарбників. У відповідь 1700 року боярський син Тимофій Кобелев знищив городище коряків Кохчі.
У 1700—1716 роках відбулося 31 збройне зіткнення між росіянами і коряками. У 15 випадках перемога дісталася росіянам, в 10 — коряками і 6 закінчилися нічиєю. Попри часті збройні сутички, на відміну від чукчів коряки жодного разу не виступили узгоджено. Деяка частина коряків не виступала проти російських, навпаки, рятувала їх від своїх войовничо налаштованих родичів. Акланські коряки діяли спільно з росіянами проти пенжинських коряків в 1705, 1706, 1708 і 1714 роках.
З 1708 року російські колонізатори стали докладати значні зусилля з підкорення коряків в районах, що межували з Камчаткою. У 1708—1709 роках здійснено великий похід проти пенжинських коряків, а 1713—1715 роках — проти алюторських коряків. Наслідком цього стало об'єднання різних груп коряків проти зовнішнього ворога, в 1715 році вже відбувся спільний виступ оленних і осілих алюторських, апукінських, акланських і каменських коряків, завдяки чому останні захопили та знищили Олюторський острог.
Втім з 1710 року коряки вимушені були також воювати проти чукчів та юкагірів. Цим скористалися росіяни, які до 1720 року підкорили коряків. Надалі, останні до 1730 року виступали спільно з росіянами проти чукчів. Втім, з середини 1730-х років конфлікти з російською адміністрацією поновилися. Наслідком стало повстання 1745—1757 років. 1764 року імператорським указом Катерини II було оголошено про прийняття коряків в російське підданство.
Надалі відбувалося поступове посилення влади, яке посилилося після укладання з чукчами 1778 року мирного договору. Значну роль у приборканні коряків відіграла споювання горілкою.
Відомо, що у 1854 році під час нападу англо-французької ескадри на Петропавлівську фортецю на Камчатці в її обороні брали участь й коряки.
Територія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0zTDFCbGIzQnNaWE5mVTJsaVpYSnBZVjlZVmtrdWFuQm5Mek13TUhCNExWQmxiM0JzWlhOZlUybGlaWEpwWVY5WVZra3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Коряки це корінне населення суб'єкта РФ Камчатського краю. Також, коряки живуть в Чукотському автономному окрузі і Магаданській області (Північно-Евенський район).
Чисельність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TkM4MFpDOUxiM0o1WVd0elgyMWhiaTVxY0djdk1UVXdjSGd0UzI5eWVXRnJjMTl0WVc0dWFuQm4uanBn.jpg)
Загальна чисельність — близько 9 тис. осіб (8743 по перепису населення 2002 року), чисельність в Камчатськім краї — 7,3 тисячі осіб (2002).
Чисельність коряків у Російській імперії/СРСР/Росії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1Vdk5HUm9NSEYxY21zMWIydDFPV2QwWm5abFlXeHVkbmR5TTJnd2FqRm5OeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Мова
Коряцька мова належить до чукотсько-коряцької гілки чукотсько-камчатської сім'ї. Часто групу діалектів коряцької мови виділяють в окрему , якою розмовляє значна частина коряків.
Релігія
Серед віруючих переважають православні, але традиційно ще сильні позиції шаманізму, також поширені , є елементи анімізму та ін.
Примітки
- . Архів оригіналу за 2 лютого 2008. Процитовано 9 серпня 2007.
Література
- Народы Сибири, М. — Л., 1956;
- Гурвич И. С., Кузаков К. Г., Корякский национальный округ, М., 1960;
- Антропова В. В., Культура и быт коряков, Л., 1971.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Category:Koryaks |
- koryaks.net — сайт про коряків [ 24 березня 2008 у Wayback Machine.](англ.)
- http://www.ethnomuseum.ru [Архівовано 22 лютого 2012 у WebCite]
- Корякський фольклорний ансамбль «АНГТ» (Камчатка) на YouTube
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Koryaki abo alyutorci nimilani chavchuveni narod pivnochi Dalekogo Shodu Aziyi Yedinoyi samonazvi ne mali isnuvali tilki grupovi samonazvi chavchiv chavchu olenyar bagatij olenyami namilgin miscevij zhitel poselyanin nimilg aremku remku chavchiv kochivnij zhitel ta in KoryakiKilkist bl 9 tis Areal Rosiya 8743 chol 2002 Blizki do Kereki ChukchiMova Koryacka mova Alyutorska mova Religiya Shamanizm Pravoslav ya IstoriyaTradicijno narod zalezhno vid rodu zanyat i sposobu zhittya dilivsya na dvi grupi kochivnikiv olenyariv ta osilih meshkanciv uzberezhzhya sho zajmalisya morskim promislom Koryacki voyini u tradicijnih obladunkah Pershi zgadki pro koryakiv z yavlyayutsya v dokumentah seredini XVII stolittya koli pochalisya yih kontakti z sibirskimi kozakami ta moskovskimi zemleprohodcyami Taki zgadki zalishiv Semen Dezhnov ta Mihajlo Staduhin 1650 roku pochalosya pidkorennya koryakiv kozakom Volodimirom Atlasovim Periodi viznannya koryakami vladi Moskvi zminyuvalisya povstannya ta zbrojnimi konfliktami U 1680 roci koryaki vpershe sprobuvali zahopiti rosijske zimovishe na Penzhinski gubi U 1680 1690 rokah moskovski voyevodi zdijsnili proti nih ponad 20 pohodiv 1697 roku Atlasov zdijsniv velikij pohid proti koryakiv ostanni 1699 roku napadi na zagin moskovitiv sho povertalisya zi zdobichchya z Kamchatki znishivshi zagarbnikiv U vidpovid 1700 roku boyarskij sin Timofij Kobelev znishiv gorodishe koryakiv Kohchi U 1700 1716 rokah vidbulosya 31 zbrojne zitknennya mizh rosiyanami i koryakami U 15 vipadkah peremoga distalasya rosiyanam v 10 koryakami i 6 zakinchilisya nichiyeyu Popri chasti zbrojni sutichki na vidminu vid chukchiv koryaki zhodnogo razu ne vistupili uzgodzheno Deyaka chastina koryakiv ne vistupala proti rosijskih navpaki ryatuvala yih vid svoyih vojovnicho nalashtovanih rodichiv Aklanski koryaki diyali spilno z rosiyanami proti penzhinskih koryakiv v 1705 1706 1708 i 1714 rokah Z 1708 roku rosijski kolonizatori stali dokladati znachni zusillya z pidkorennya koryakiv v rajonah sho mezhuvali z Kamchatkoyu U 1708 1709 rokah zdijsneno velikij pohid proti penzhinskih koryakiv a 1713 1715 rokah proti alyutorskih koryakiv Naslidkom cogo stalo ob yednannya riznih grup koryakiv proti zovnishnogo voroga v 1715 roci vzhe vidbuvsya spilnij vistup olennih i osilih alyutorskih apukinskih aklanskih i kamenskih koryakiv zavdyaki chomu ostanni zahopili ta znishili Olyutorskij ostrog Vtim z 1710 roku koryaki vimusheni buli takozh voyuvati proti chukchiv ta yukagiriv Cim skoristalisya rosiyani yaki do 1720 roku pidkorili koryakiv Nadali ostanni do 1730 roku vistupali spilno z rosiyanami proti chukchiv Vtim z seredini 1730 h rokiv konflikti z rosijskoyu administraciyeyu ponovilisya Naslidkom stalo povstannya 1745 1757 rokiv 1764 roku imperatorskim ukazom Katerini II bulo ogolosheno pro prijnyattya koryakiv v rosijske piddanstvo Nadali vidbuvalosya postupove posilennya vladi yake posililosya pislya ukladannya z chukchami 1778 roku mirnogo dogovoru Znachnu rol u priborkanni koryakiv vidigrala spoyuvannya gorilkoyu Vidomo sho u 1854 roci pid chas napadu anglo francuzkoyi eskadri na Petropavlivsku fortecyu na Kamchatci v yiyi oboroni brali uchast j koryaki TeritoriyaEtnichna mapa bl 1900 r Sibiru z teritoriyeyu rozselennya koryakiv u XVI st do rosijskoyi ekspansiyi Koryaki ce korinne naselennya sub yekta RF Kamchatskogo krayu Takozh koryaki zhivut v Chukotskomu avtonomnomu okruzi i Magadanskij oblasti Pivnichno Evenskij rajon ChiselnistKoryaki v nacionalnomu odyazi Zagalna chiselnist blizko 9 tis osib 8743 po perepisu naselennya 2002 roku chiselnist v Kamchatskim krayi 7 3 tisyachi osib 2002 Chiselnist koryakiv u Rosijskij imperiyi SRSR RosiyiMovaKoryacka mova nalezhit do chukotsko koryackoyi gilki chukotsko kamchatskoyi sim yi Chasto grupu dialektiv koryackoyi movi vidilyayut v okremu yakoyu rozmovlyaye znachna chastina koryakiv ReligiyaSered viruyuchih perevazhayut pravoslavni ale tradicijno she silni poziciyi shamanizmu takozh poshireni ye elementi animizmu ta in Primitki Arhiv originalu za 2 lyutogo 2008 Procitovano 9 serpnya 2007 LiteraturaNarody Sibiri M L 1956 Gurvich I S Kuzakov K G Koryakskij nacionalnyj okrug M 1960 Antropova V V Kultura i byt koryakov L 1971 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Category Koryaks koryaks net sajt pro koryakiv 24 bereznya 2008 u Wayback Machine angl http www ethnomuseum ru Arhivovano 22 lyutogo 2012 u WebCite Koryakskij folklornij ansambl ANGT Kamchatka na YouTube