Феодо́сія, або Теодо́сія, (у 6 ст. до н. е. — 3 ст. н. е. — Теодосія, 3 ст. н. е. до 1787 і з 1798 до 1804 року — Кафа (крим. Kefe), у 1778—1797 та з 1804 року — Феодосія) — місто в Україні, центр Феодосійського району Автономної Республіки Крим. Колишне місто республіканського підпорядкування. Розташоване в південно-східній частині Криму на березі Чорного моря на тимчасово окупованій території України.
Феодосія Теодосія | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Регіон | Автономна Республіка Крим (окупована й анексована Росією) | ||||||||
Район | Феодосійський район | ||||||||
Засноване | 6 ст. до н. е. | ||||||||
Статус міста | від 1787 року | ||||||||
Населення | ▲ 69 145 (01.01.2015) | ||||||||
- повне | ▲ 69 145 (01.01.2015) | ||||||||
Агломерація | ▼ 101 150 (01.01.2015) | ||||||||
Площа | 35 км² | ||||||||
Густота населення | 1975.57 осіб/км² | ||||||||
Поштові індекси | 98100-98175 | ||||||||
Телефонний код | +380-6562 | ||||||||
Координати | H G O | ||||||||
Висота над рівнем моря | 10 м | ||||||||
Водойма | Чорне море | ||||||||
Назва мешканців | феодо́сієць феодо́сійка феодо́сійці теодо́сієць теодо́сійка теодо́сійці | ||||||||
Міста-побратими | ![]()
| ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Феодосія, Айвазовська | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- фізична | 100 км | ||||||||
- залізницею | 223 км | ||||||||
- автошляхами | 113 км | ||||||||
До Києва | |||||||||
- фізична | 698 км | ||||||||
- залізницею | 951 км | ||||||||
- автошляхами | 875 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 98100, Автономна Республіка Крим, Феодосія, вул. Земська, 4 | ||||||||
|
Опис
Місто є важливим осередком тютюнової промисловості (Феодосійська тютюнова фабрика, заснована 1861 р.); заводи: , механічний, арматурний, «Буддеталь», соків; панчішна, мебльова, офсетна фабрики, комбінат будівельних матеріалів, харчова промисловість.
Політехнікум, картинна галерея ім. І. Айвазовського (заснована 1880 р.), історико-краєзнавчий музей.
Руїни Генуезької фортеці (рештки мурів і веж).
Приморський кліматичний курорт; лікувальні засоби — клімат, морські купання, грязь озеро Аджиголь, мінеральне сульфатно-хлоридно-натрієве джерело «Феодосія» (Паша-Тепе).
Фізико-географічна характеристика
Географічне положення і межі
Феодосія розташована на південному сході Криму на узбережжі Феодосійської затоки та на схилах відрогів хребта Тепе-Оба, який прикриває місто з південного заходу. Хребет, заввишки 302 м над рівнем моря, замикає собою Головну гряду Кримських гір, що простяглася вздовж узбережжя від мису Айя, поблизу Севастополя, до мису Святого Іллі у Феодосії, і обривається в море крутим глиняним уступом. За кілька останніх років обриси мису Святого Іллі значно змінилися через проведення на ньому приватного будівництва. Назва хребта перекладається з кримськотатарської мови відповідно до місця розташування: Тепе-Оба, дослівно — вершина гори, за змістом — кінець гір. Північною частиною міста протікає маловодна річка Байбуга, що впадає в море недалеко від залізничної станції Айвазовська.
Місто, оточене територією своєї міськради, межує:
- На півночі й сході — з Берегівською селищною радою, на узбережжі межа проходить між і селищем Береговим, далі, огинаючи мікрорайон Ближні Комиші, йде за декілька кілометрів на північ від об'їзної дороги (Керченського шосе).
- На заході — з Насипновською сільською радою (центр — село Насипне), кордон проходить з тильного боку Лисої гори та західним відрогом хребта Тепе-Оба.
- На півдні — з Орджонікідзевською селищною радою, кордон проходить в околицях колишнього заводу «Гідроприлад».
Обчислити точну площу міста Феодосії неможливо, оскільки статистичний облік ведеться на території Феодосійської міськради, в якій місто складає лише малу частку.
Гідрографія
Велика Феодосійська затока (завширшки 13 км, завдовжки — 31 км) має власну кругову течію, яка постійно оновлює воду біля узбережжя. Біля входу глибина затоки становить 20 — 28 метрів, чого достатньо для приймання суховантажів і танкерів великої водотоннажності. Підхід до порту здійснюється фарватерами та рекомендованими шляхами, що містить прориті вже в самій бухті Феодосії глибоководні канали. Побудований у повоєнний час невеликий нафтовий причал в районі гирла річки Байбуги до 90-х років минулого століття прийшов в непридатний до експлуатації стан і був розібраний. Проєкт будівництва гігантського нафтопірсу був відкинутий ще в радянські часи з екологічних міркувань: наслідки будівництва пірса могли б призвести до зупинки рециркуляції вод затоки та припинення її природного самоочищення. Роботи з перевалки нафтопродуктів з морських танкерів здійснюються без підходу останніх безпосередньо берега. Сучасний рівень нафтоперевального обладнання дозволяє Феодосійській нафтобазі працювати без екологічного збитку для акваторії затоки.
Безпосередні околиці Феодосії вкрай бідні річками. Постійно існує лише в літній період річка Байбуга, що бере витік на захід від міста. Багато вулиць старої частини міста, радіально розташовані до затоки, спочатку були дрібними майже пересохлими річками й струмками, що значно наповнюються водою в період танення снігів на схилах гори Тепе-Оба, і в літні зливи. Пізніше всі ці річки були зміщені під вулиці міста, і тепер є зливовою каналізацією. Найзначніші з них: у районі та під сучасною вулицею Дзержинського тече річка, що впадає в затоку за захисним молом Феодосійського порту. Під частиною вулиці Рози Люксембург (Адміральським бульваром), від середньої школи № 1 в бік Вежі Костянтина і далі під набережною Десантників закритий фортечний рів з річкою, що протікає по ньому. Під сучасною вулицею Галерейною протікає річка, яка в позаминулому столітті відділяла місто, що знаходилось на південь, від сільськогосподарських передмість і дач. Невеликі тимчасові водотоки існують в районі мису Іллі..
Орографія
Гірський хребет Тепе-Оба прикриває Феодосію з південного заходу, замикаючи собою Головне пасмо Кримських гір, що простягнулося вздовж Південного берега Криму. У бік моря хребет Тепе-Оба закінчується мисом Святого Іллі. Висота хребта Тепе-Оба над рівнем моря — 302 м. На північному заході міста розташована гора Лиса (або ж Паша-Тепе, «голова Паші»), на великій частині якої в шістдесятих роках минулого століття висаджені сосни. Сідловина між Тепе-Оба і Лисою являє собою вузький коридор, що дозволяє західним вітрам, що дмуть з боку гори Клементьєва (хребта Узун-Сирт), розігнатися до значних швидкостей. Через це явища район Челнокі (від назви головної вулиці Челнокова), загальновизнано вважається найбільш вітряним у Феодосії. Разом з тим, повітряні маси, піднімаючись по балках і балочках, якими порізана тильна західна частина Лисої гори, залишають там значно більше снігу, ніж в іншій частині міста, що знаходиться у вітровій тіні. У весняно-літній період вітрова тінь Лисої гори покриває собою всі північні квартали міста, і закінчується в районі Берегового — Приморського.
Клімат
Клімат Феодосії близький до клімату Сімферополя. Однак близькість Чорного моря наближає клімат до середземноморського, середня температура цілий рік позитивна. Тому клімат Феодосії — проміжний між степовим і субтропічним. Однак, на відміну від Ялти, у Феодосії можливі набагато нижчі температури. Зима дуже м'яка, а літо спекотне і посушливе.
- Середньорічна температура повітря становить 11,9 °C,
найнижча вона в січні (0,9 °C), найвища — в липні (23,4 °C) - Найнижча середньомісячна температура повітря в січні (мінус 7,8 °C) зафіксована в 1950 році, найвища (7,9 °C) — в 1915 році.
- Найнижча середньомісячна температура в липні (20,7 °C) спостерігалась у 1912 році, найвища (27,4 °C) — в 1938 році.
- Абсолютний мінімум температури повітря (мінус 25,2 °C) зафіксовано 12 січня 1950 року −25 в січні 2006 року, абсолютний максимум (37,9 °C) — 2 липня 1938 року.
- У останні 100 років середньорічна температура повітря в Феодосії має тенденцію до підвищення. Протягом цього періоду вона підвищилася приблизно на 1,0 °C. Найбільше підвищення температури припало на період з січня по червень.
- В середньому за рік у Феодосії випадає 449 мм атмосферних опадів, найменше — в жовтні, найбільше — в серпні.
- Мінімальна річна кількість опадів (203 мм) спостерігалась у 1902 році, максимальна (698 мм) — в 1939 році.
- Максимальну добову кількість опадів (109 мм) зафіксовано 23 червня 1977 року.
- В середньому за рік у місті спостерігається 110 днів з опадами; найменше їх (6) в серпні, найбільше (14) — у грудні.
- Хмарність в місті порівняно невелика; найменша вона в серпні, найбільша — у грудні.
Клімат Феодосії | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 19,1 | 18,6 | 27,1 | 27,5 | 31,9 | 35,4 | 37,9 | 36,6 | 33,3 | 29,0 | 26,9 | 21,8 | 37,9 |
Середній максимум, °C | 3 | 4 | 6 | 13 | 19 | 24 | 26 | 26 | 22 | 16 | 11 | 7 | 15 |
Середня температура, °C | 0,9 | 1,4 | 4,4 | 10,6 | 16,1 | 20,8 | 23,4 | 22,8 | 18,4 | 12,4 | 7,8 | 4,1 | 11,9 |
Середній мінімум, °C | −1 | 0 | 2 | 8 | 13 | 18 | 20 | 20 | 16 | 10 | 5 | −2 | 9 |
Абсолютний мінімум, °C | −25 | −25,1 | −14 | −5,5 | 1,1 | 5,0 | 9,1 | 9,4 | 1,4 | −11,2 | −14,9 | −18,6 | −25 |
Норма опадів, мм | 37 | 35 | 32 | 34 | 36 | 44 | 35 | 51 | 38 | 25 | 34 | 48 | 449 |
Джерело: Meteoprog.ua Thermo Karelia.Ru |
З півночі та сходу Феодосія відкрита для холодних, сильних вітрів, характерних для зимового періоду. Однак, навіть у найхолоднішому місяці року — лютому — середня температура повітря часто буває вище нуля. Число годин становить 2265 на рік, що більше, ніж в Ялті. Температура морської води влітку в середньому +19,8 °C, а в липні — серпні до +21,1 °C. Купальний сезон триває 114 днів на рік, з травня по жовтень.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUwTDFCaGJtOXlZVzFoUm1Wdk1pNXFjR2N2TVRBMU1IQjRMVkJoYm05eVlXMWhSbVZ2TWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUyTDFSSVJVOUVUMU5KUVY4d01TNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RWRWhGVDBSUFUwbEJYekF4TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0xTDBabGIyUnZjMmxoTGw5RGFHOXlZV3hmVTNsdVlXZHZaM1ZsWDJGdVpGOVVZV3h0ZFdSZlZHOXlZV2hmSlRJNE1ESWxNamt1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVabGIyUnZjMmxoTGw5RGFHOXlZV3hmVTNsdVlXZHZaM1ZsWDJGdVpGOVVZV3h0ZFdSZlZHOXlZV2hmSlRJNE1ESWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Основні віхи в історії міста:
- 6 століття до н. е. — заснування міста Теодосія («Богом дана») вихідцями з грецького міста Мілет (Мала Азія);
- 355 рік до н. е. — війська боспорського царя Левкона I опанували місто; його було включено до складу Боспорського царства;
- 3 століття — перша згадка нового імені міста — Кафа;
- 370 — місто розграбували й зруйнували гуни;
- 1234 — поява в Кафі генуезьких купців
- 1266 — генуезці виторгували у монгольського намісника Уран-Тимура руїни Кафи для заснування свого поселення;
- 1289 — в Кафі з'являється призначений з Генуї консул;
- 1299 — Кафа спалена Ногаєм;
- 1308 — на вимогу хана генуезці залишили Кафу;
- 1313 — з дозволу хана генуезці повернулися до міста, Кафа отримала регулярне планування з поділом на власне місто («чітта»), цитадель та передмістя («борго»);
- 1340 — Кафу відвідав Ібн Баттута, який нарахував в її гавані дві сотні кораблів;
- 1345-1347 — облога Кафи ханом Джанібеком, спалах епідемії чуми;
- 1434 — поразка генуезців під Карагозом, визнання протекторату кримського хана над містом;
- 1475 — османи опанували місто, почався османський період його історії. У цей час у Кафі діяв один із найбільших невільничих ринків. Щороку тисячі чоловіків, жінок і дітей вивозили кораблями в усі куточки тогочасного мусульманського світу. Через Кафу проходили шляхи більшості невільницьких караванів, власниками яких були як піддані Кримського ханства (татари, османи, греки, вірмени, італійці), так і навіть деякі руські князі та козаки..
- 1568 засновано османський еялет Кефе з центром у місті Кафа;
- 1616 — Запорожці на «чайках» під проводом гетьмана Петра Сагайдачного знищили османський флот і захопили Кафу;
- 20 липня 1771 — під час російсько-турецької війни 1768—1774 років Кафу захопили запорозькі козаки полковника Опанаса Ковпака. Почався російський період історії міста;
- 1787 — за наказом Катерини II місто перейменовано на Феодосію у межах «Грецького проєкту» (за часів імператора Павла I воно знову стало Кафою, і лише за Олександра I знову Феодосією).
- В 1918—1921 роках місто потерпало від червоного терору, в ході якого більшовицькими силами у місті було розстріляно близько 8 тисяч осіб. Радянська влада у місті була встановлена остаточно в 1920 році
- У листопаді 1941 року в ході Другої світової війни місто було зайнято німецькими військами. У квітні 1944 відвойовано радянською армією.
- У 1954 у складі Кримської області була передана Українській РСР. В 1970-х місто отримало статус курорту
- У 1991 місто увійшло до складу незалежної України
- У березні 2014 було окуповано російськими військами, 18 березня разом з іншими землями Кримського півострову анексовано Росією.
Населення
Антична Феодосія була другим за значенням містом європейської частини Боспорської держави з населенням 6-8 тисяч осіб. Не постраждавши від нашестя гунів, що спустошило береги Керченської протоки, Феодосія, проте повільно приходила в занепад, що завершився низкою пожеж і руйнувань, що датуються другою чвертю VI століття. Чернець Єпіфаній, який у IX столітті пройшов шлях апостола Андрія Первозванного, зауважив: «А Феодосія нині не має навіть сліду людського».
У XIII столітті на місці античної Феодосії виникає генуезька колонія Кафа; до другої половини XV сторіччя населення міста досягло 70 тисяч осіб, перевершив за цим показником Константинополь та багато інших європейських столиць. Зростання населення тривало в османський період, префект міста Дортеллі в 1634 році описував Кафу як величезне місто (5 миль по периметру) з населенням 180 тисяч осіб, що складається з турків, греків, вірмен та євреїв. Неспокійне XVIII століття ознаменувало занепад середньовічної Кафи: в 1802 році кількість жителів становило трохи понад 300 осіб.
У 1810 році «місто Феодосія було населене за малого числа руських людей, греками, вірменами, євреями». До середини XIX століття Феодосія відновлюється і розвивається, чому насамперед сприяли порт і торгівля. До 1859 року в місті був вже 971 будинок з 8215 жителями. Місто зберігає свій багатонаціональний і багатоконфесійний вигляд, про що свідчить система вибору міських голів, за якою на один трирічний строк обирається представник християнської громади, на наступний — представник від мусульман або караїмів.
Наприкінці XIX — початку XX століття у зв'язку з будівництвом залізниці, торгового порту і розвитком промисловості різко збільшилося населенням. Місто все більше приваблювало столичних гостей, багато хто жив у Феодосії не тільки влітку, винаймали житло, будували дачі. До кінця XIX століття у Феодосії налічувалося понад 30 тисяч жителів. Поступальний розвиток перервала Громадянська війна, в результаті якої населення міста зменшилося, а промисловість була практично знищена: якщо в 1914 році на 22 підприємствах Феодосійського повіту працювали 1600 робітників, то в травні 1923 року (через 2,5 роки після закінчення війни) — працювало тільки чотири підприємства з 66 робітниками.
У міжвоєнний період населення міста зростало, склавши в 1939 році 45 тисяч осіб. Під час Німецько-радянської війни була зруйнована вся курортна і значна частина історичної частини міста. «За час окупації з 3 листопада 1941 року по 13 квітня 1944 року було розстріляно і закатовано мирних громадян міста і радянських військовополонених 8300 осіб і угнано в рабство 3000 осіб. …цілі жилі квартали міста в приморській частині, особливо густо заселені до війни були повністю зруйновані, там не залишалося жодного жителя, не говорячи вже про документи (домові книги тощо), які також були знищені». Це, а також «примусове переселення мирних громадян з однієї частини міста та насильницька евакуація мирного населення з міста, що була виконана восени 1943 року окупантами», вкрай ускладнило роботу Комісії зі з'ясування злодіянь німецько-фашистських загарбників, у зв'язку з чим остаточні цифри втрат населення міста, можливо, мають бути скоректовані в сторону збільшення.
У післявоєнний період населення Феодосії збільшувалася слідом за потребами військових об'єктів і промисловості. У 1970-х роках виникли проблеми з працевлаштуванням, тому голови міськвиконкому домагалися будівництва нових підприємств і розширення наявних. Понад дві тисячі робочих місць було створено на початку 1970-х, коли спільно з Міністерством оборони побудований оптичний завод. У наступні роки стала відчуватися нестача кваліфікованої робочої сили: службові автобуси возили працівників зі Старого Криму і Батального.
На початку 1990-х років населення міста збільшується в основному внаслідок повернення кримських татар з місць . Наприкінці XX — початку XXI століття населення міста поступово зменшується, у зв'язку з видаленням основного джерела приросту — міграції.
Населення міста Феодосія (без населених пунктів, підпорядкованих міськраді), тис. осіб
1897-01-28 | 15.03.1923 | 17.12.1926 | 17.01.1939 | 15.01.1959 | 15.01.1970 | 17.01.1979 | 12.01.1989 | 1992 | 1998 | 05.12.2001 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
24,096 | 22,663 | 27,347 | 45,032 | 46,327 | 64,938 | 76,402 | 83,912 | 86,4 | 80,9 | 74,669 |
-"- за даними поточного обліку
2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
---|---|---|---|---|---|---|
73,626 | 72,926 | 72,412 | 71,725 | 71,535 | 71,214 | 71,073 |
Росіяни становлять більшість населення Феодосії. За даними перепису населення 2001 року в населенні району були присутні наступні етнічні групи:
- росіяни — 78536 — 72,2 %
- українці — 20416 — 18,8 %
- кримські татари — 5055 — 4,6 %
- білоруси — 1949 — 1,8 %
- вірмени — 557 — 0,5 %
- татари — 236 — 0,2 %
- євреї — 223 — 0,2 %
- молдовани — 184 — 0,2 %
- азербайджанці — 167 — 0,2 %
- поляки — 148 — 0,1 %
- грузини — 145 — 0,1 %
- німці — 117 — 0,1 %
- греки — 109 — 0,1 %
Згідно з даними Організації єврейських громад Україні в 1989 році в Феодосії проживало 193 євреї (0,2 %).
Мовний склад населення міськради відрізняється однорідністю, за даними Головного управління статистики в Автономній Республіці Крим феодосійці назвали рідною:
- російська мова — 87,4 % (94,2 тис. осіб)
- українська мова — 7,4 % (8,0 тис. осіб)
- кримськотатарська мова — 4,2 % (4,6 тис. осіб)
- білоруська мова — 0,3 % (0,3 тис. осіб)
- вірменська мова — 0,3 % (0,3 тис. осіб)
Для Феодосії вкрай актуальна проблема старіння населення. Проблема виникла у зв'язку з тим, що колись феодосійські оборонні НДІ були філіями наукових об'єднань, багато працівників яких прагнули в передпенсійному віці перевестися до Феодосії та залишитися жити в південному, тоді ще напівзакритому місті після виходу на пенсію.
Між загальними переписами населення 1989 і 2001 років населення територій, що підпорядковані Феодосійській міськраді, скоротилась на 8 % з 117,8 тисячі до 108,6 тисячі осіб; населення власне міста Феодосія скоротилось на 11 % (з 83,9 до 74,7 тисячі осіб). Склад населення за статтю за даними двох останніх переписів є стабільним: жінки становлять 54 % населення міськради, чоловіки — 46 %; що на 2001 рік відповідало 58,9 тисячі жінок і 49,7 тисячі чоловіків.
Населення міста Феодосії становить 76,1 % міського населення території Феодосійської міськради; (для довідки: міське населення міськради Феодосії — 98,1 тис. осіб, сільське 10,5 тис. осіб; що у 2001 році становило відповідно 90 % і 10 %, у порівнянні з 1989 роком частка сільського населення зросла з 7 до 10 %).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTHlWRU1DVkJOQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNFJsOHhYeVZFTVNVNE1DVkVNU1U0TXlWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UTE4eE9URTRYeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0TVM1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVUUwSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXdKVUk0SlVReEpUaEdYekZmSlVReEpUZ3dKVVF4SlRnekpVUXdKVUl4SlVRd0pVSkNKVVF4SlRoRFh6RTVNVGhmSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF4SlRneExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Основа сучасної економіки Феодосії — курортна галузь і морський транспорт. Феодосія — кліматобальнеологічний курорт. Тут є пляжі, мінеральні джерела, грязьові лікарні, відомі санаторії та будинки відпочинку. Крім туризму і транспорту, економіка ґрунтується на виноробній, харчовій, легкій промисловості, машинобудуванні, сільському господарстві та рибальстві. У 2009 році в промисловості було зайнято 2500 осіб. У місті функціонують тютюнова, панчішна, меблева та офсетна фабрики, заводи: механічний, казенний оптичний, судномеханічний, «Буддеталь», соковий, винний; комбінат будматеріалів.
Курортні заклади
Найбільшими санаторно-курортними установами міста є:
- Дитячий санаторій міністерства охорони здоров'я Україна
- АТЗТ «Санаторій — санаторій, якому належать вілли на проспекті Айвазовського
- Феодосійський військовий клінічний санаторій Міністерства оборони України
- — пансіонат Маріупольського металургійного комбінату ім. Ілліча і компанії Гідрострой
- — пансіонат Придніпровської залізниці
- — приватний пансіонат
Торгівля
Основна частка торгівлі харчовими продуктами та господарськими товарами припадає на невеликі магазини, продукції рослинництва — на постійні (Кримський і Центральний) і тимчасові ринки. Супермаркети «АТБ» розташований на вулиці Кримській і в районі центрального ринку, місцеві торговельні мережі представлені хлібними магазинами «Булкін» і магазинами Макеєва «Гірський», «Річковий» і «Центральний». Торгівля одягом переважно перейшла до магазинів, проте речові ринки існують на бульварі Старшинова (навпроти Кримського ринку) і на Ринковій площі (старий критий ринок і ринок «Гостинний двір»). Серед продавців побутової техніки представлені мережі «Фокстрот» (магазини на вул. Кримської та Базарної) і «Ельдорадо». Торгівля будівельними матеріалами побутового призначення ведеться в багатьох магазинах, розташованих переважно в новій північній частині міста. Торгівля арматурою та іншими великими товарами здійснюється на складах і ринку, розташованих на об'їзній дорозі — Керченському шосе. На вулиці Володарського розташований торговий салон мотоциклів. У фармакологічній сфері упевнені позиції займає мережа державних аптек.
Громадське харчування
У літній час у Феодосії працює величезна кількість кафе та літніх ресторанів, розрахованих на відпочивальників, які не бажають обтяжувати себе приготуванням їжі в орендованих квартирах або зовсім не мають такої можливості в орендованих номерах і кімнатах. Цілий рік працюють ресторани чотиризіркового готелю «Червоні вітрила» і тризірковому «Лідії», ресторан «Дача Стамболі», розташований в однойменній історичній віллі, піцерії «Піццеманія», «Бістро» і «Гринвіч» і ряд інших закладів, розташованих в капітальних будівлях.
Транспорт
Феодосія — сучасний транспортний вузол, де сходяться автомобільні, залізничні й морські шляхи. Він розташований за 113 км від адміністративного центру (автошлях Р23). За 30 кілометрів від міста розташований аеродром, здатний приймати літаки всіх типів. Підприємства транспорту і зв'язку представлені морським торговельним портом Феодосії та підприємством по забезпеченню нафтопродуктами, які надають послуги з перевалювання сухих і нафтоналивних вантажів; відділенням Придніпровської залізниці та міжміською автостанцією, що забезпечують зв'язок Феодосії з містами України й Росії.
Планування та архітектура
Планування території
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5sTHlWRU1DVTVNU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RnbFJEQWxRa1FsUkRFbE9FTWxSREFsUWtVbFJERWxPVGRmSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJd0pVUXhKVGczSlVReEpUazJYeVZETWlWQlFpVkVNQ1U1UXlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZETWlWQ1FpNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RKVVF3SlRreEpVUXhKVGd6SlVRd0pVSTBKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkNKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNU4xOGxSREFsUWpRbFJEQWxRakFsUkRFbE9EY2xSREVsT1RaZkpVTXlKVUZDSlVRd0pUbERKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVTXlKVUpDTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Феодосія пов'язана з іншими населеними пунктами чотирма автодорогами (Сімферополь-Судак, Владиславівка-Джанкой, Керч і Орджонікідзе), в межах міста вони відповідають декільком найважливішим транспортним артеріям:
- Сімферопольське шосе — вулиця Руська (колишня Свердлова)
- Вулиця Володарського — вулиця Кримська
- Вулиця Федько — вулиця Карла Маркса
- Вулиця Челнокова — вулиця Перемоги
- Вулиця Гарнаєва — вулиця Генерала Горбачова
які зрештою сходяться до площі «Білої акації». Вулиці центральної частини міста (Горького, Нахімова, Галерейна, Українська (кол. Войкова), Радянська, Куйбишева) приймають все зростальний потік автомобілів відносно рівномірно, тому виділити серед них ключові не представляється можливим. Найважливішими пішохідними зонами є проспект Айвазовського, феодосійська набережна, набережна Десантників, вулиця Земська, Адміральський бульвар, вулиця Горького, невелика ділянка вулиць Руської та Галерейної та бульвар Старшинова.
Площі
Жодна з феодосійських площ не має власного статусу, і з усім тим їх назви використовуються в роботі органів місцевого самоврядування та пресі.
- Привокзальна площа — площа біля Феодосійського вокзалу, адміністративно входить до складу проспекту Айвазовського, є основним місцем проведення загальноміських заходів (параду і святкового мітингу на День Перемоги, щорічного концерту, присвяченого Дню міста, новорічних гулянь, саме тут встановлюється головна міська ялинка). На площі розташована історична будівля готелю «Асторія», міська дошка пошани та пам'ятник Леніну.
- Площа біля кінотеатру «Крим» (іменована так і в офіційних зверненнях міськвиконкому) є повністю пішохідною, в'їзд автотранспорту з боку вулиці Кірова перегороджений масивними квітковими клумбами. На цій площі вулиця Горького переходить в проспект Айвазовського, основні будівлі — кінотеатр Крим, побудований на місці зруйнованої під час Німецько-радянської війни Феодосійської чоловічої гімназії, і будівля Дитячої музичної школи № 1, що раніше належали міському комітету КПРС. На парадних сходах кінотеатру Крим проводиться святковий концерт, присвячений Дню Перемоги, частина заходів Дня міста, решту літа центр площі являє собою дитячий автодром. До площі виходять два парки — меморіальний парк Перемоги та парк вежі св. Костянтина (він же центральний парк культури та відпочинку)
- Ринкова площа, яка є вузлом практично всіх автобусних маршрутів міста (крім № 13), являє собою жваву автостанцію. З морської сторони до неї примикає критий ринок, з південної — територія Феодосійського РЕМ (району енергетичних мереж — територіального підрозділу компанії «Крименерго»), із західного — старе Феодосійське кладовище з каплицею вхідний і храмом Всіх Святих, з півночі площа широко відкривається вулиці Радянській, а на схід (у бік моря) йде вулиця Назукіна.
- Площа «Білої акації» є горловиною зв'язків між центром і північними районами міста. Вулиця Руська (на площі «Білого басейну», що переходить в Сімферопольське шосе), з'єднуючись з вулицею Карла Маркса, упирається у власне пішохідне продовження — єдиний шлях іде на захід у вигляді вузької вулиці Перемоги. Домінує на площі будівлю колишньої фабрики «Біла Акація», нині переобладнане під офіси, на першому поверсі розташована найбільша в місті кондитерська. В історичній будівлі — № 17 по вулиці Руській, прихованому серед дерев, розташована середня школа № 3. З морської сторони до площі виходить Червона гірка, схил якої традиційно прикрашають квітковими композиціями.
- Майдан Пушки — хрестоподібна площа, на якій до Сімферопольського шосе примикає вулиця Кримська, лінію якої після примикання умовно продовжує вулиця Володарського. На площі розташована червона будівля Феодосійського політехнікуму, два сквери — сквер Гармати, названий так через зенітного знаряддя, довгі роки служив пам'ятником феодосійському десанту на честь 40-річчя визволення Феодосії, але демонтованому у 2006 році, і безіменний трикутний сквер між Сімферопольським шосе і вулицею Кримською.
- Площа автовокзалу — велика площа, на якій виділяється Церква святої Катерини, що височіє островом між площею і вулицею Федько.
![]() | ![]() | ![]() | ||
Привокзальна площа (будівля — вокзал станції Феодосія) | Кінотеатр «Крим» | Площа автовокзалу (на дальньому плані — церква святої Катерини) |
Вулиці
![]() | В 1998—2008 роках деяким вулицям Феодосії були повернуті історичні назви (Земська, Адміральський бульвар — колишні Карла Лібкнехта і Рози Люксембург відповідно), іншим дані нові, більш пов'язані з історією міста (проспект Айвазовського, вулиця Богаєвського). Звивисті й круті вулиці історичної частини міста, розташованої на відрогах хребта Тепе-Оба, місцями ще нагадують старий її вигляд. Новий центр, відбудований у повоєнний час на колишній околиці Феодосії XIX століття, має прямокутне планування, порушується лише Пейзажною гіркою. Центральні вулиці Феодосії неширокі, основне дерево в цій частині міста — (акація). У нових районах, відбудованих в 1970-1980-ті роки, широкі магістральні вулиці супроводжуються рядами тополь і каштанів. Густі зелені смуги, що йдуть по непарному боку Сімферопольського шосе і по парному боку вулиці Кримській, є справжніми скверами з різноманітним складом дендрофлори. |
Парки і сквери
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc1THlWRU1DVkJOQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNFJpMHdNRFV1YW5Cbkx6TXdNSEI0TFNWRU1DVkJOQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNFJpMHdNRFV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
- Ювілейний парк розташований по обидві сторони від пішохідної частини вулиці Горького. У парку розташовані генуезька башта св. Костянтина, міська дошка пошани, фонтан Айвазовського, присвячений дару презентованого їм Феодосії — субашських воді, вічний вогонь і меморіальний комплекс героїв Великої Вітчизняної війни, фонтан Доброму Генію, у формі класичної алегорії зображає жінку І. К. Айвазовського.
- Морсад або Матроський сад — один з найстаріших міських парків, розташований на місці невільничого ринку османських часів.
- Алея героїв — платанова алея по вулиці Горького. Середня частина вулиці Горького, піднята на півтораметрове піднесення, є меморіальним комплексом «Алея героїв» з портретами феодосійців — героїв Кримської (1854—1856 рр.) і Другої світової воєн.
- Комсомольський парк — парк в північній частині міста, найбільший з усіх. У ньому розташоване дитяче містечко, що імітує руїни древнього поселення з каменем, оповідають про історію міста та меморіальний комплекс зі стелою, присвячені військовим частинам — учасникам боїв за Феодосію.
- Сквер Пушкіна — невеликий сквер між вулицею Земської та проспектом Айвазовського, в якому розташований пам'ятник О. С. Пушкіну, який колись відвідав Феодосію.
- Парк санаторію міністерства оборони — великий парк, розташований на закритій від очей перехожих території санаторію, також пов'язаний з ім'ям російського поета-класика — тут розташовувався будинок Броневського, в якому зупинявся на ніч, що прямує в Гурзуф Пушкін. Серед гілок дерев прихований Пушкінський грот.
Архітектура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZrTHlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ1JWOGxSREFsT1RFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERWxSREVsT0RFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREFsUWpndVh5VkVNQ1ZCTkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRSaTVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUbEJKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSkNKVVF3SlVKRlh5VkVNQ1U1TVNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDT0M1ZkpVUXdKVUUwSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXdKVUk0SlVReEpUaEdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Феодосія, як і інші античні міста (Ольвія, Пантікапей, Тіра, Херсонес), у скіфські часи (VI—III століття до н. е.) мала регулярне планування з розподілом на прямокутні квартали. Феодосія, яка живе своє 26-е століття, змогла зберегти не так багато старовинних будівель — величезний збиток, нанесений війною, не заповнений досі. Навіть через сімдесят років на кладці генуезьких веж можна розрізнити сліди війни. Вежі й стіни фортеці, в'їзні ворота цитаделі та міст — пам'ятники архітектури XIV—XV століть, спадщина генуезького періоду історії міста. Історичні вірменські та грецькі церкви датуються тим же часом. До османського періоду відноситься барбакан у вежі святого Костянтина, мечеть і турецькі лазні.
Періодом істинного розквіту міста стала остання чверть XIX — перші 15 років XX століття. З появою можливості приїзду в місто за допомогою залізничного транспорту та пасажирських суден Феодосію починають відвідувати представники найбагатших торгових родин Російській імперії, цвіт її інтелігенції. До цього періоду відносяться будівлі Картинної галереї Айвазовського (комплекс, що складається з первісної прижиттєвої галереї, будинки художника і його сестри), вілл проспекту Айвазовського, будівлі краєзнавчого музею, готелі «Асторія», гідрометцентру (за спиною пам'ятника Назукіна), банку на вулиці Горького, фінансової академії, Будинку офіцерів Флоту. Частина з названих будівель збереглася не повністю: Будинок офіцерів флоту був перебудований із Феодосійської синагоги, а гідрометцентр і банк на Горького зазнали істотних змін при реконструкції.
Основні вілли Єкатерининського проспекту (проспекту Айвазовського):
- «Генуезька гостиниця» — Феодосійський музей старожитностей
- Дім і картинна галерея Айвазовського — Феодосійська національна картинна галерея
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhrTHlWRU1DVTVNaVZFTUNVNVJsOGxSREFsUVRRbFJEQWxRalVsUkRBbFFrVmZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl3SlVReEpUZzNKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZCTVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNPQzVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUa3lKVVF3SlRsR1h5VkVNQ1ZCTkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JWOGxSREFsUWpRbFJEQWxRakFsUkRFbE9EY2xSREFsUWpCZkpVUXdKVUV4SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpESlVRd0pVSXhKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTRMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- Особняк-вілла «Вікторія»Абрама Ароновича Крима
- Дача «Мілос» Ібрагіма Самойловича Крима
- Дача «Вілла» А. А. Крима
- Дача «Флора» Т. А. Абрамова
- Дача «Аїда» Н. Б. Ратгауза
- Дача Й. Стамболі — будівля з мінаретами біля мосту через залізничну колію
- Дача А. С. Суворина — зруйнована, зараз «Суворінскіе камні» та «Ай-Петрі»
Серед будівель XX—XXI століть виділяються:
- Дитяча музична школа № 1 (колишній міськком партії)
- Кінотеатр «Крим»
- Середня школа № 1 з колонадою
- Будівля нового вузла зв'язку («Укртелеком»)
- Готель «Лідія»***
- Висотні корпуси санаторію міністерства оборони
- Готель «Червоні вітрила»****
- 12-поверховий білий будинок наукової бази «Ай-Петрі»
- Червоний будинок політехнікуму
Культові споруди
![]() |
|
---|---|
| |
![]() |
|
Пам'ятники
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TlM4MU1TOGxSREFsT1RJbFJEQWxPVVpmSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpESlVReEpUaEdKVVF4SlRneUpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQlh5VkVNQ1U1TUNWRU1DVkNPU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNReVZFTVNVNE15NXFjR2N2TVRRMWNIZ3RKVVF3SlRreUpVUXdKVGxHWHlWRU1DVkNSaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlWRU1TVTRSaVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FWOGxSREFsT1RBbFJEQWxRamtsUkRBbFFqSWxSREFsUWpBbFJEQWxRamNsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa01sUkRFbE9ETXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
- І. К. Айвазовському — бронзовий пам'ятник, встановлений 1930 року на гранітному постаменті перед морським фасадом картинної галереї. Скульптор І. Я. Гинцбург.
- О. С. Пушкіну в сквері Пушкіна.
- Бюст контрадмірала Соковніна на початку Адміральського бульвару.
- Фонтан-пам'ятник «Доброму генію» і арка з нанесеними іменами художників Кімерійської школи в Ювілейному парку.
- Андрію Первозванному в сквері біля Казанського собору.
- Афанасію Нікітіну, що мандрував через Кафу (Феодосію) восени 1474 року під час повернення з Індії, знаходиться недалеко від стін генуезької фортеці.
- Феодосійському десанту — скульптурна композиція в кілька разів вище людського зросту, що складається з фігур матроса і піхотинця.
- Алея героїв — бюсти феодосійців — героїв Кримської (1854—1856 рр.) і німецько-радянської війни; вулиця Горького.
- бюст контрадміралу Сергію Миколайовичу Котову;
- бюст віцеадміралу (1807—1875)
- бюст генерал-лейтенанту Олександру Васильовичу Преснякову;
- бюст капітану 1 рангу ;
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhqTHlWRU1DVTVNaVZFTUNVNVJsOGxSREFsUVRRbFJEQWxRalVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERmZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVReEpUZ3lKVVF4SlRnekxtcHdaeTh4TkRWd2VDMGxSREFsT1RJbFJEQWxPVVpmSlVRd0pVRTBKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd4WHlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TVNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TWlWRU1TVTRNeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
- Витязям морських глибин — стела, прикрашена рельєфним зображенням підводного човна. Знаходиться в центрі меморіального комплексу «Алея героїв», встановлена в 2006 році на честь 100-річного ювілею підводного флоту.
- , піонеру-партизану — поставлений на зібрані піонерською організацією УРСР кошти; вулиця Горького.
- Лікарю Довженко, поруч з поліклінікою торгового порту; вулиця Горького.
- Героям-підводникам, поряд з в'їздом у військовий порт; через дорогу від попереднього.
- Комплекс з якорями в Морсаду — морякам-героям.
- Назукіну — революційному діячеві Чорноморського флоту, навпроти особи «Доброго генія» на великому постаменті пам'ятника Олександру III.
- Скульптурна композиція біля Будинку офіцерів флоту — «матрос на сторожі»; вулиця Галерейна.
- Чорнобильцям у сквері навпроти кінотеатру «Україна».
- Воїнам-інтернаціоналістам («афганцям»), на бічній алеї Комсомольського парку.
- Пам'ятники Леніну на Привокзальній площі та в парку готелю «Червоні вітрила».
- Пам'ятник і арка «Феодосії та феодосійка», розташовані на місці, раніше зайнятому гарматою (зенітним знаряддям — пам'ятником феодосійському десанту).
- Чаша примирення, на перехресті вул. Кримської та Сімферопольського шосе, знаходиться на місці, що початково призначалося для пам'ятника Андрію Первозванному.
- Депортованим громадянам, в сквері між музеєм Гріна та Будинком офіцерів флоту.
- Малі скульптурні форми у скверах та парках — персонажі давньогрецької міфології.
Цікаві місця
- Окремі башти (Св. Костянтина, Докова, Кругла, Фоми), стіни й ворота генуезької фортеці;
- Фонтан Айвазовського, споруджений за проєктом і на кошти художника в 1888 році;
- ;
- Фонтан пам'яті Казначеєва;
- Вірменський фонтан.
- Пам'ятники, які належать до періоду Другої Світової війни:
- указ про нагородження міста орденом Великої Вітчизняної війни I ступеня;
- Пам'ятні знаки, присвячені ювілеям перемоги;
- Алея героїв на вулиці Горького (колишньої Італійської);
- Меморіальні комплекси біля Вічного вогню і в Комсомольському парку.
![]() | ![]() | ![]() | ||
Церква в ім'я Введення в храм Пресвятої Богородиці, стара будівля міста, початок будівництва — VIII—IX століття | Генуезька фортеця і церква Іоанна Предтечі, XIV—XV століття | Фонтан Айвазовського |
Культура
Всього на території Великої Феодосії зосереджено понад 160 пам'яток історії, культури, архітектури та містобудування.
Монументальні пам'ятники
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WlM5bE1DOGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxNamNsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtGZkpVUXdKVUV4SlVRd0pVSXlKVVF4SlRoR0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKREpVUXhKVGd6WHlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNE0xOGxSREFsT1RBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqUWxSREVsT0RBbFJERWxPVFlsUkRFbE9FVmZKVVF3SlRsR0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTNKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF4SlRnekxtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxNamNsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtGZkpVUXdKVUV4SlVRd0pVSXlKVVF4SlRoR0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKREpVUXhKVGd6WHlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNE0xOGxSREFsT1RBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqUWxSREVsT0RBbFJERWxPVFlsUkRFbE9FVmZKVVF3SlRsR0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTNKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF4SlRnekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Музеї
Історія музейної справи у Феодосії почалася з 1811 року. Музей старовини є першим музеєм міста й одним з найстаріших у Європі. Далеко за межами Криму та України відомі музеї Олександра Гріна і Національна картинна галерея І. К. Айвазовського. Приватний «музей грошей» має у своєму розпорядженні експонати, аналогів яким немає ні в одній колекції нумізматики, а музей дельтапланеризму є єдиним музеєм такого роду у світі.
Розташовуються музеї в основному в центральній частині міста: на вул. Галерейній (починається від залізничного вокзалу) і на вул. Гріна (колишня Куйбишева), що перетинає вул. Галерейну.
Детальніше див. статтю: Музеї Феодосії
Феодосія в мистецтві та літературі
Наприкінці XIX і на початку XX століття склалося явище, назване «кімерійською школою» пейзажу. Ця «школа» — художники, що жили в Феодосії: І. К. Айвазовський, К. Ф. Богаєвський, М. А. Волошин, , , .
На відміну від живописців, поети й письменники, за одним винятком, бували в Феодосії або проїздом, або зупинялися на короткий час в гостях у знайомих. З 16 по 18 серпня 1820 року в садибі С. М. Броневського зупинялася родина генерала Н. Н. Раєвського та А. С. Пушкін, що мандрував з ними й писав у листі братові: «…зупинилися у Броневського, людини поважної по непорочній службі та по бідності». Багато пізніше на берегах рукопису першого розділу «Євгенія Онєгіна» з'явиться малюнок скелі з характерними обрисами скелі Золоті ворота, що входить в комплекс заповідника «Кара-Даг» розташованого західніше міста між селищами Коктебель та Курортне. 13 вересня 1825 року, за розрахунками біографів, з Феодосії в Керч виїхав А. С. Грибоєдов, до цього …"Нині оббігав усе місто, дивовижна суміш вікових стін колишньої Кафи та наших одноденних мазанок…". Чотири рази в Феодосії побував А. П. Чехов (1888, 1894, 1896, 1898 роки); з листа Антона Павловича:
Море чудесное, синее и нежное, как волосы невинной девушки. На берегу его можно жить 1000 лет и не соскучиться. Купанье до того хорошо, что я, окунувшись, стал смеяться без всякой причины … Жарища и духота невозможные, ветер сухой и жесткий, как переплет, просто хоть караул кричи. Деревьев и травы в Феодосии нет…
В 1891 році три дні пробув у Феодосії А. М. Горький (Пєшков):
Расхаживая по святой Руси, попал в Феодосию … справа от нас лежал на берегу город тяжелыми глыбами белых домов, слева — море, перед нами — оно же, уходившее в неизмеримую даль, где в мягких полутонах смешались в фантастическое марево какие-то дивные и нежные, невиданные краски, ласкающие глаза и душу неуловимой красотой своих оттенков…
Там у 1919—1920 роках жив Осип Мандельштам; в серпні 1920 року був заарештований врангелівською контррозвідкою за підозрою у зв'язках з більшовиками, і після звільнення вирушив на баржі в Батумі.
Глибокий слід у культурному житті Феодосії залишив Олександр Степанович Грін (жив у Феодосії з 10 травня 1924 року по 23 листопада 1930 року).
Релігія
В місті розташовано багато культових пам'яток різних релігійних конфесій. Це середньовічні вірмено-григоріанські (св. Сергія, св. Іоанна Богослова, св. Іоанна Предтечі), вірмено-католицькі (св. архангелів Михаїла і Гавриїла, монастир св. Георгія) і православні (церкви Введення в храм Пресвятої Богородиці, св. Георгія, св. Дмитрія та інші), мечеть Муфті Джамі, будівля колишньої хоральної синагоги початку 20 століття (сучасний Будинок офіцерів флоту).
Назва | Місцерозташування | Короткий опис | Зображення |
---|---|---|---|
Церква Святого Сергія (Сурб Саркіс) | вул. Вірменська, 1 | 1330 року. Вважається найдавнішою вірменською церквою міста. Усипальниця Айвазовського. | ![]() |
Церква святого Стефана (Дмитра) | Генуезька фортеця | Грецька церква 14 століття. | |
Мечеть Муфті Джамі | вул. Караїмська (кол. Леніна), 6 | 1623 року. Збудована за зразками мечетей Османської імперії. Протягом кінця 18 — початку 20 століття була вірменським католицьким храмом Успіння. | ![]() |
Церква Іверської ікони Божої Матері | Генуезька фортеця | Колишня вірменська церква Івана Предтечі, пам'ятка 13 — 14 століть. | ![]() |
Церква Всіх Святих | вул. Назукіна, 15 | Сучасна церква з двома ошатними каплицями (освячена 2005 р.) на місці зруйнованої (освячена 1885 р.) | |
Церква архангелів Михаїла і Гавриїла | вул. Вірменська, 11 | Вірменська церква 1408 року. | |
Церква Введення в храм Пресвятої Богородиці | Найстаріша з відомих у Феодосії (VIII—IX ст.) | ||
Церква св. Георгія (вірменська) | вул. Нахімова, 32 | Вірмено-католицька церква 1385 року. | ![]() |
Церква св. Георгія (грецька) | Генуезька фортеця | ||
Церква св. Михайла | |||
Церква св. Катерини | вул. Федька, 95 | кінець XIX ст. | ![]() |
Собор Казанської ікони Божої Матері | вул. Соборна, 52 | ![]() |
Соціальна сфера
Наука
До 1991 року Феодосія була центром наукомісткого машинобудування, тут розташовувалися науково-дослідні інститути кораблебудівного, військово-морського, військово-повітряного, геологорозвідувального, приладобудівного, гідроакустичного, еколого-біологічного профілів. Після стрімкої демілітаризації 1990-х років Феодосія багато в чому втратила свої наукові установи. На цей момент існують:
- НДІ аеропружних систем (зараз займається в основному спортивним повітроплаванням — повітряними кулями та парашутами);
- Конструкторсько-технологічне бюро «Судокомпозит»;
- Науковий виробничий випробувальний центр «Ай-Петрі», що виконує замовлення по спеціальній тематиці Міністерства оборони України.
- ГАНІЦ ВВС Україні — Державний авіаційний науково-дослідний центр військово-повітряних сил України, недавно перетворений в загальновійськовий (в селищі Приморський);
- Наукові та випробувальні підрозділи ЧФ РФ і збройних сил України, розташовані у Феодосії та Приморському;
- Карадагська біологічна станція Інституту біології південних морів Національної академії наук України (територія Карадазького природного заповідника, поруч із селищем Курортне.
Освіта
На території міськради Феодосії розташовані 23 державні школи, перші 20 мають наскрізну нумерацію, Коктебельська, Щебетовська та Наніковська номерів не мають. Власне в місті знаходяться 11 з них: 1-а (з поглибленим вивченням французької мови), 2-а (з поглибленим вивченням англійської мови), 5-а (гімназія), 14-а (загальногуманітарний профіль) і 17-я (математичний профіль); Відносно великими є також школи 4, 9, 10, 13; до невеликих можна віднести 3 і 19 школи.
Естетичне виховання молоді здійснюється в першій і другій музичних школах, художній школі та її філії, Феодосійському Центрі дитячої творчості; наукова робота школярів ведеться в центрі «Інтелект», що є базою феодосійських секцій Малої академії наук Криму «Шукач».
У місті розташовані школа для людей з вадами зору, дитячий будинок і школа-інтернат. Середньоспеціальна освіта представлена Феодосійським політехнікуму і Феодосійською філією Керченського судномеханічного технікуму (в Приморському). Вищі — приватною «Феодосійської фінансової академії» III рівня акредитації, філіями та представництвами ВНЗ інших міст (Східноукраїнського Національного університету ім. В. Даля (Луганськ), Національного університету кораблебудування ім. Адмірала Макарова (Миколаїв), Таврійського національного університету ім. В. І. Вернадського (Сімферополь) — закритий у 2008 році).
Див: Феодосійський учительський інститут
Охорона здоров'я
Складна організаційно-територіальна структура охорони здоров'я у Феодосійській міськраді постійно змінюється через переклади різних лікарняних відділень з селищ в місто, з однієї будівлі в іншу, нижче наведено список будівель, які належать до сфери охорони здоров'я:
- (вул. Корабельна, 33)
- Дитяча лікарня (вул. Гріна, 25)
- Український госпіталь (там само)
- Російський госпіталь (проспект Айвазовського, 8)
- Пологовий будинок (проспект Айвазовського, 51)
Фізкультура і спорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTDBabGIyUnZjMmxoWDBSNWJtRnRiMTlUZEdGa2FYVnRNaTVxY0djdk1qQXdjSGd0Um1WdlpHOXphV0ZmUkhsdVlXMXZYMU4wWVdScGRXMHlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk16TDBabGIyUnZjMmxoWDFOb1lYbGtaWEp2ZGw5VGRHRmthWFZ0TVM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFJtVnZaRzl6YVdGZlUyaGhlV1JsY205MlgxTjBZV1JwZFcweExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У Феодосії розташована велика навчально-спортивна база «Динамо» з кількома тенісними кортами та стадіоном. Стадіон «Кристал» імені В. А. Шайдерова, названий на честь померлого на його полі мера Феодосії , дозволяє проводити змагання з різних видів спорту. З історії феодосійського футболу відомо, що в першій групі чемпіонату Криму в 1967 брали участь феодосійський «Авангард» і Щебетовський «Коктебель», в перших іграх Другої ліги Україна брала участь феодосійська команда «Море», у 2007 році «Кафа» (Феодосія) посіла 3-е місце у чемпіонаті Криму. Серед футбольних команд проводяться регулярні змагання — літня і зимова першості, а також Кубок міста. Відкритий зимовий чемпіонат Феодосії з футболу — основне футбольне змагання м. Феодосії. Володарем Кубка 2010 року і переможцем Відкритого зимового чемпіонату міста сезону 2009/2010 є спортивної громадської організації «Вимпел-Феодосія».
Крім зазначених вище «Динамо» і «Кристала» є стадіони у СЗШ № 17 і 9, інтернаті, політехнікумі.
У місті та околицях проводяться змагання з автоспорту (автодром знаходиться на челноках), повітроплавання (щодо проходження контрольних точок на повітряних кулях, що представляє непересічне завдання через зміни напряму повітряних потоків, пов'язаних з навколишніми горами). Змагання із дельтапланеризму і парапланеризму проходять на горі Клементьєва між Феодосією і Коктебелем.
Починаючи з 1998 року у Феодосії проводиться щорічний міжнародний турнір з художньої гімнастики «Грації-Кімерії», на який з'їжджаються найкращі представниці цього виду спорту з Криму, України, Росії, Білорусі, Естонії та інших країн. Традиційно щороку в перших числах вересня всім жителям і відпочивальникам міста надається можливість помилуватися цим чудовим і дуже жіночним видом спорту. Ініціатором організатором і натхненником цього турніру беззмінно виступає в минулому кандидат у майстри спорту зі спортивної гімнастики, а тепер ось уже понад 20 років тренер з художньої гімнастики в місті Феодосія Руденко Вікторія Євгенівна. Турнір завжди проходив під патронатом ексмера Феодосії Шайдерова В. А., який віддавав данину і був відданий не тільки істинно чоловічим видам спорту: футболу та дзюдо, але і цьому споконвічно жіночому.
Персоналії, пов'язані з Феодосією
- Айвазовський Іван Костянтинович, художник
- Барашян Юрій Сергійович, український боксер-професіонал
- Богаєвський Костянтин Федорович, художник
- Грін Олександр Степанович, письменник
- Олекса́ндр Рома́нович Довже́нко (нар.29 березня 1918, Севастополь — пом. 4 лютого 1995, Феодосія) — український радянський лікар-нарколог, заслужений лікар України,
- Згура Володимир Васильович, видатний російський мистецтвознавець
- Кокенай Борис Якович, дослідник фольклору караїмів
- Лагоріо Лев Феліксович, художник
- Мартирос Кримеці, вірменський поет
- Мозган Павло Дмитрович, декабрист, член Товариства об'єднаних слов'ян
- Мухіна Віра Гнатівна, радянський скульптор
- Раневська Фаїна Георгіївна, акторка
- Цвєтаєва Марина Іванівна, поет
- Гричук Георгій Анатолійович, український кінооператор.
- Гуєвський Володимир Юрійович, український кінооператор.
- Біанкі Віктор Іванович, — феодосійський міський голова у 1917—1918 рр.
- Меліков Георгій, письменник
- Никифоров Порфирій Іванович, заслужений тренер СРСР
Коментарі
- Назву Теодосія запропоновано в Харківському правописі. Вона використовувалася деякими науковцями, зокрема, Іваном Крип'якевичем, та на деяких офіційних радянських мапах. До сучасної мовної норми повернена редакцією українського правопису 2019 року.
Примітки
- «Оценка численности населения на 1 января 2015 года по муниципальным образованиям Крыма» [ 22 червня 2015 у Wayback Machine.] crimea.gks.ru.
- [1] [ 23 листопада 2008 у Wayback Machine.]
- Адміністративна карта Української Соціалістичної Радянської Республіки. Територіальний поділ при триступеневій системі врядування. Адміністративні межі на 1 березня 1927 року. Мірило 1:1.250.000. ‒ М.: Видання Народного Комісаріату Внутрішніх Справ УСРР та Державного Видавництва України, [1927].
- Див., наприклад, Ростислав Лихотворик. Киммерия. — Феодосия : ЭКМА+, 2003. — 180 с. (рос.)
- Мустафін О. Перлини в степу. Розмови про минуле українського Півдня. Х., 2023, с.113
- Мустафін О. Перлини в степу. Розмови про минуле українського Півдня. Х., 2023, с.114
- Э. Б. Петрова. Античная Феодосия. — Симферополь : Сонат, 2000. — С. 101. — 2000 прим. — . (рос.)
- Античная Феодосия, с. 102
«Слабка археологічна вивченість не надає можливості більш-менш точно визначити площину Феодосії та чисельність її населення»; інформація про непрямий метод, що використаний був у даному випадку, надана на сторінках 101—102 наукового видання «Антична Феодосія» (професор ТНУ, д.і.н. Е. Б. Петрова) — рос. мовою - Антична Феодосія, С. 133 (рос. мовою)
- Дюличев В. П. Крым. История в очерках. — Симферополь : РуБин, 2005. — 496 с. — 5000 прим. — .; Часть1, С. 233. (рос.)
- Дюличев. Очерки Крыма. Часть1, с 329
До цієї інформації слід ставитися з певною мірою обережності. Більш ймовірно, що чисельність Кафи в османський період була такою ж, як в останні роки генуезького правління. - А.Б. Иваницкая. Власть и город. История местного самоуправления в Феодосии. — Феодосия : Арт Лайф, 2005. — 114 с. — 1000 прим. — .; с. 21
- Власть и город, с 27 (рос. мовою)
- Дюличев. Очерки Крыма. Часть1, с 389
- Власть и город, с 39
- Власть и город, с 48 и 49
- Дюличев. Очерки Крыма. Часть1, с 430
- Власть и город, с 63
- Cities & towns of Ukraine
- Власть и город, с 67
- Дюличев В.П. Крым. История в очерках. XX век. — Симферополь : РуБин, 2006. — 344 с. — 10 000 екз. — . (Часть2, с 188—189)
- Власть и город, с 72
- Власть и город, с 88
- . Перепис населення України 2001. Языковый и национальный состав населения регионов АРК (російською) . Главное управление статистики по АРК. Архів оригіналу за 24 серпня 2011. Процитовано 1 грудня 2009.
- Дністрянський М. С. Етнополітична географія України. Львів: Літопис, 2006. С.452-453.
- . Архів оригіналу за 21 січня 2012. Процитовано 22 січня 2012.
- . . Размещение наличного населения АРК (російською) . Государственный комитет статистики Украины. Архів оригіналу за 24 серпня 2011. Процитовано 1 грудня 2009.
- . Перепис населення України 2001. Склад населення АРК за статтю. Державний комітет статистики України. Архів оригіналу за 23 червня 2013. Процитовано 1 грудня 2009.
- за даними перепису населення 2001 року
- Перепис населення України 2001. Численность городского и сельского населения по регионам АРК. Государственный комитет статистики Украины. Архів оригіналу за 23 червня 2013. Процитовано 1 грудня 2009.
- «Бюджет Феодосии складывается из доходов курортного сезона и средств, полученных от продажи земли и коммунальной собственности» — из выступления на сессии Феодосийского горсовета.
«Новый Регион – Крым», Анна Волкова (17 ноября 2008). Феодосийский горсовет решает, как потуже затянуть пояса (російською) . Архів оригіналу за 24 серпня 2011. Процитовано 1 грудня 2009. - «Кафа»: (10.01.09). Ожидание роста (російською) . KporT.INFO - Независимый крымский портал. Архів оригіналу за 24 серпня 2011. Процитовано 1 грудня 2009.
- И.В. Мирошниченко. Анализ программы Социально-Экономического Развития и бюджета на 2006 год (г. Феодосия) (російською) . Крымская Республиканская Ассоциация "ЭКОЛОГИЯ и МИР". Архів оригіналу за 24 серпня 2011. Процитовано 1 грудня 2009.
- м: Минкурортов АРК // Перечень санаторно-курортных и туристских учреждений Феодосии по состоянию на 01.04.08 г [ 21 листопада 2011 у Wayback Machine.].
- Ростислав Лихотворик. Путешествие со старой открыткой. Феодосия, Старый Крым, Коктебель, Отузы, Кизилташ на рубеже XIX-XX столетий. — Феодосия : Арт-Лайф, 2004. — С. 70-88.
- Корнилецкий А.И. Храмы Феодосии. — Феодосия : ЭКМА+.
- Подробнее — статья Храм Александра Невского. Утраченные святыни на сайте Феодосийского благочиния
- В Феодосии начаты работы, связанные с восстановлением мечети Биюк-Джами…
- Феодосия // Большая советская Энциклопедия.
- См. Знамениті пам'ятки Феодосії [ 2009-08-02 у Wayback Machine.]
- Див. також // / А.Н. Рудяков, В.П. Казарин. — Симферополь : Таврия, 1989. — С. 162-166. — .
- . Архів оригіналу за 9 січня 2015. Процитовано 30 липня 2019.
- Організаційну структуру можна подивитися в статті"Здравоохранение в Феодосии [ 2011-11-21 у Wayback Machine.]" (Кримологія)
Література
- О. О. Немировський. Феодосія // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 286-290. — .
- Гавриленко О. А., Сівальньов О. М., Цибулькін В. В. Генуезька спадщина на теренах України; етнодержавознавчий вимір. — Харків: Точка, 2017.— 260 с. — ISBN 978-617-669-209-6
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
Посилання
- Кафа // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1959. — Т. 3, кн. V : Літери К — Ком. — С. 615. — 1000 екз.
- Вебкамера на Набережній
- Мандри Україною. Феодосія
- Вебсайт газети «Кафа» (рос.)
- Феодосія та околиці
- стаття Феодосія — Інформаційно-пізнавальний портал | Кримська область у складі УРСР (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Кримська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1970. — 992 с.)
- Феодосія: детальний опис та авторська фотогалерея пам'яток
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Feodo siya abo Teodo siya u 6 st do n e 3 st n e Teodosiya 3 st n e do 1787 i z 1798 do 1804 roku Kafa krim Kefe u 1778 1797 ta z 1804 roku Feodosiya misto v Ukrayini centr Feodosijskogo rajonu Avtonomnoyi Respubliki Krim Kolishne misto respublikanskogo pidporyadkuvannya Roztashovane v pivdenno shidnij chastini Krimu na berezi Chornogo morya na timchasovo okupovanij teritoriyi Ukrayini Feodosiya Teodosiya Gerb Feodosiyi Prapor Feodosiyi Panorama Feodosiyi serpen 2008 roku Osnovni dani Krayina Ukrayina Region Avtonomna Respublika Krim okupovana j aneksovana Rosiyeyu Rajon Feodosijskij rajon Zasnovane 6 st do n e Status mista vid 1787 roku Naselennya 69 145 01 01 2015 povne 69 145 01 01 2015 Aglomeraciya 101 150 01 01 2015 Plosha 35 km Gustota naselennya 1975 57 osib km Poshtovi indeksi 98100 98175 Telefonnij kod 380 6562 Koordinati 45 02 56 pn sh 35 22 45 sh d H G O Visota nad rivnem morya 10 m Vodojma Chorne more Nazva meshkanciv feodo siyec feodo sijka feodo sijci teodo siyec teodo sijka teodo sijci Mista pobratimi Mariupol Ukrayina Shevchenkivskij rajon Kiyiv Ukrayina dzherelo Samara Rosiya Ptolemayida Greciya Kursk Rosiya Stavropol Rosiya Mikolayiv Ukrayina Bergamo Italiya Kolobzheg Polsha Azov Rosiya Armavir Virmeniya Vidstan Najblizhcha zaliznichna stanciya Feodosiya Ajvazovska Do obl resp centru fizichna 100 km zalizniceyu 223 km avtoshlyahami 113 km Do Kiyeva fizichna 698 km zalizniceyu 951 km avtoshlyahami 875 km Miska vlada Adresa 98100 Avtonomna Respublika Krim Feodosiya vul Zemska 4 Feodosiya u Vikishovishi Mapa Feodosiya Teodosiya Feodosiya TeodosiyaOpisMisto ye vazhlivim oseredkom tyutyunovoyi promislovosti Feodosijska tyutyunova fabrika zasnovana 1861 r zavodi More mehanichnij armaturnij Buddetal sokiv panchishna meblova ofsetna fabriki kombinat budivelnih materialiv harchova promislovist Politehnikum kartinna galereya im I Ajvazovskogo zasnovana 1880 r istoriko krayeznavchij muzej Ruyini Genuezkoyi forteci reshtki muriv i vezh Primorskij klimatichnij kurort likuvalni zasobi klimat morski kupannya gryaz ozero Adzhigol mineralne sulfatno hloridno natriyeve dzherelo Feodosiya Pasha Tepe Fiziko geografichna harakteristikaGeografichne polozhennya i mezhi Feodosiya roztashovana na pivdennomu shodi Krimu na uzberezhzhi Feodosijskoyi zatoki ta na shilah vidrogiv hrebta Tepe Oba yakij prikrivaye misto z pivdennogo zahodu Hrebet zavvishki 302 m nad rivnem morya zamikaye soboyu Golovnu gryadu Krimskih gir sho prostyaglasya vzdovzh uzberezhzhya vid misu Ajya poblizu Sevastopolya do misu Svyatogo Illi u Feodosiyi i obrivayetsya v more krutim glinyanim ustupom Za kilka ostannih rokiv obrisi misu Svyatogo Illi znachno zminilisya cherez provedennya na nomu privatnogo budivnictva Nazva hrebta perekladayetsya z krimskotatarskoyi movi vidpovidno do miscya roztashuvannya Tepe Oba doslivno vershina gori za zmistom kinec gir Pivnichnoyu chastinoyu mista protikaye malovodna richka Bajbuga sho vpadaye v more nedaleko vid zaliznichnoyi stanciyi Ajvazovska Misto otochene teritoriyeyu svoyeyi miskradi mezhuye Na pivnochi j shodi z Beregivskoyu selishnoyu radoyu na uzberezhzhi mezha prohodit mizh i selishem Beregovim dali oginayuchi mikrorajon Blizhni Komishi jde za dekilka kilometriv na pivnich vid ob yiznoyi dorogi Kerchenskogo shose Na zahodi z Nasipnovskoyu silskoyu radoyu centr selo Nasipne kordon prohodit z tilnogo boku Lisoyi gori ta zahidnim vidrogom hrebta Tepe Oba Na pivdni z Ordzhonikidzevskoyu selishnoyu radoyu kordon prohodit v okolicyah kolishnogo zavodu Gidroprilad Obchisliti tochnu ploshu mista Feodosiyi nemozhlivo oskilki statistichnij oblik vedetsya na teritoriyi Feodosijskoyi miskradi v yakij misto skladaye lishe malu chastku Gidrografiya Velika Feodosijska zatoka zavshirshki 13 km zavdovzhki 31 km maye vlasnu krugovu techiyu yaka postijno onovlyuye vodu bilya uzberezhzhya Bilya vhodu glibina zatoki stanovit 20 28 metriv chogo dostatno dlya prijmannya suhovantazhiv i tankeriv velikoyi vodotonnazhnosti Pidhid do portu zdijsnyuyetsya farvaterami ta rekomendovanimi shlyahami sho mistit proriti vzhe v samij buhti Feodosiyi glibokovodni kanali Pobudovanij u povoyennij chas nevelikij naftovij prichal v rajoni girla richki Bajbugi do 90 h rokiv minulogo stolittya prijshov v nepridatnij do ekspluataciyi stan i buv rozibranij Proyekt budivnictva gigantskogo naftopirsu buv vidkinutij she v radyanski chasi z ekologichnih mirkuvan naslidki budivnictva pirsa mogli b prizvesti do zupinki recirkulyaciyi vod zatoki ta pripinennya yiyi prirodnogo samoochishennya Roboti z perevalki naftoproduktiv z morskih tankeriv zdijsnyuyutsya bez pidhodu ostannih bezposeredno berega Suchasnij riven naftoperevalnogo obladnannya dozvolyaye Feodosijskij naftobazi pracyuvati bez ekologichnogo zbitku dlya akvatoriyi zatoki Bezposeredni okolici Feodosiyi vkraj bidni richkami Postijno isnuye lishe v litnij period richka Bajbuga sho bere vitik na zahid vid mista Bagato vulic staroyi chastini mista radialno roztashovani do zatoki spochatku buli dribnimi majzhe peresohlimi richkami j strumkami sho znachno napovnyuyutsya vodoyu v period tanennya snigiv na shilah gori Tepe Oba i v litni zlivi Piznishe vsi ci richki buli zmisheni pid vulici mista i teper ye zlivovoyu kanalizaciyeyu Najznachnishi z nih u rajoni ta pid suchasnoyu vuliceyu Dzerzhinskogo teche richka sho vpadaye v zatoku za zahisnim molom Feodosijskogo portu Pid chastinoyu vulici Rozi Lyuksemburg Admiralskim bulvarom vid serednoyi shkoli 1 v bik Vezhi Kostyantina i dali pid naberezhnoyu Desantnikiv zakritij fortechnij riv z richkoyu sho protikaye po nomu Pid suchasnoyu vuliceyu Galerejnoyu protikaye richka yaka v pozaminulomu stolitti viddilyala misto sho znahodilos na pivden vid silskogospodarskih peredmist i dach Neveliki timchasovi vodotoki isnuyut v rajoni misu Illi Orografiya Girskij hrebet Tepe Oba prikrivaye Feodosiyu z pivdennogo zahodu zamikayuchi soboyu Golovne pasmo Krimskih gir sho prostyagnulosya vzdovzh Pivdennogo berega Krimu U bik morya hrebet Tepe Oba zakinchuyetsya misom Svyatogo Illi Visota hrebta Tepe Oba nad rivnem morya 302 m Na pivnichnomu zahodi mista roztashovana gora Lisa abo zh Pasha Tepe golova Pashi na velikij chastini yakoyi v shistdesyatih rokah minulogo stolittya visadzheni sosni Sidlovina mizh Tepe Oba i Lisoyu yavlyaye soboyu vuzkij koridor sho dozvolyaye zahidnim vitram sho dmut z boku gori Klementyeva hrebta Uzun Sirt rozignatisya do znachnih shvidkostej Cherez ce yavisha rajon Chelnoki vid nazvi golovnoyi vulici Chelnokova zagalnoviznano vvazhayetsya najbilsh vitryanim u Feodosiyi Razom z tim povitryani masi pidnimayuchis po balkah i balochkah yakimi porizana tilna zahidna chastina Lisoyi gori zalishayut tam znachno bilshe snigu nizh v inshij chastini mista sho znahoditsya u vitrovij tini U vesnyano litnij period vitrova tin Lisoyi gori pokrivaye soboyu vsi pivnichni kvartali mista i zakinchuyetsya v rajoni Beregovogo Primorskogo Klimat Klimat Feodosiyi blizkij do klimatu Simferopolya Odnak blizkist Chornogo morya nablizhaye klimat do seredzemnomorskogo serednya temperatura cilij rik pozitivna Tomu klimat Feodosiyi promizhnij mizh stepovim i subtropichnim Odnak na vidminu vid Yalti u Feodosiyi mozhlivi nabagato nizhchi temperaturi Zima duzhe m yaka a lito spekotne i posushlive Serednorichna temperatura povitrya stanovit 11 9 C najnizhcha vona v sichni 0 9 C najvisha v lipni 23 4 C Najnizhcha serednomisyachna temperatura povitrya v sichni minus 7 8 C zafiksovana v 1950 roci najvisha 7 9 C v 1915 roci Najnizhcha serednomisyachna temperatura v lipni 20 7 C sposterigalas u 1912 roci najvisha 27 4 C v 1938 roci Absolyutnij minimum temperaturi povitrya minus 25 2 C zafiksovano 12 sichnya 1950 roku 25 v sichni 2006 roku absolyutnij maksimum 37 9 C 2 lipnya 1938 roku U ostanni 100 rokiv serednorichna temperatura povitrya v Feodosiyi maye tendenciyu do pidvishennya Protyagom cogo periodu vona pidvishilasya priblizno na 1 0 C Najbilshe pidvishennya temperaturi pripalo na period z sichnya po cherven V serednomu za rik u Feodosiyi vipadaye 449 mm atmosfernih opadiv najmenshe v zhovtni najbilshe v serpni Minimalna richna kilkist opadiv 203 mm sposterigalas u 1902 roci maksimalna 698 mm v 1939 roci Maksimalnu dobovu kilkist opadiv 109 mm zafiksovano 23 chervnya 1977 roku V serednomu za rik u misti sposterigayetsya 110 dniv z opadami najmenshe yih 6 v serpni najbilshe 14 u grudni Hmarnist v misti porivnyano nevelika najmensha vona v serpni najbilsha u grudni Klimat Feodosiyi Pokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud Rik Absolyutnij maksimum C 19 1 18 6 27 1 27 5 31 9 35 4 37 9 36 6 33 3 29 0 26 9 21 8 37 9 Serednij maksimum C 3 4 6 13 19 24 26 26 22 16 11 7 15 Serednya temperatura C 0 9 1 4 4 4 10 6 16 1 20 8 23 4 22 8 18 4 12 4 7 8 4 1 11 9 Serednij minimum C 1 0 2 8 13 18 20 20 16 10 5 2 9 Absolyutnij minimum C 25 25 1 14 5 5 1 1 5 0 9 1 9 4 1 4 11 2 14 9 18 6 25 Norma opadiv mm 37 35 32 34 36 44 35 51 38 25 34 48 449 Dzherelo Meteoprog ua Thermo Karelia Ru Z pivnochi ta shodu Feodosiya vidkrita dlya holodnih silnih vitriv harakternih dlya zimovogo periodu Odnak navit u najholodnishomu misyaci roku lyutomu serednya temperatura povitrya chasto buvaye vishe nulya Chislo godin stanovit 2265 na rik sho bilshe nizh v Yalti Temperatura morskoyi vodi vlitku v serednomu 19 8 C a v lipni serpni do 21 1 C Kupalnij sezon trivaye 114 dniv na rik z travnya po zhovten Panorama mista Feodosiya z gori Tepe ObaIstoriyaGenuezka fortecya Dokladnishe Istoriya Feodosiyi Horalna sinagoga teper Budinok oficeriv Osnovni vihi v istoriyi mista 6 stolittya do n e zasnuvannya mista Teodosiya Bogom dana vihidcyami z greckogo mista Milet Mala Aziya 355 rik do n e vijska bosporskogo carya Levkona I opanuvali misto jogo bulo vklyucheno do skladu Bosporskogo carstva 3 stolittya persha zgadka novogo imeni mista Kafa 370 misto rozgrabuvali j zrujnuvali guni 1234 poyava v Kafi genuezkih kupciv 1266 genuezci vitorguvali u mongolskogo namisnika Uran Timura ruyini Kafi dlya zasnuvannya svogo poselennya 1289 v Kafi z yavlyayetsya priznachenij z Genuyi konsul 1299 Kafa spalena Nogayem 1308 na vimogu hana genuezci zalishili Kafu 1313 z dozvolu hana genuezci povernulisya do mista Kafa otrimala regulyarne planuvannya z podilom na vlasne misto chitta citadel ta peredmistya borgo 1340 Kafu vidvidav Ibn Battuta yakij narahuvav v yiyi gavani dvi sotni korabliv 1345 1347 obloga Kafi hanom Dzhanibekom spalah epidemiyi chumi 1434 porazka genuezciv pid Karagozom viznannya protektoratu krimskogo hana nad mistom 1475 osmani opanuvali misto pochavsya osmanskij period jogo istoriyi U cej chas u Kafi diyav odin iz najbilshih nevilnichih rinkiv Shoroku tisyachi cholovikiv zhinok i ditej vivozili korablyami v usi kutochki togochasnogo musulmanskogo svitu Cherez Kafu prohodili shlyahi bilshosti nevilnickih karavaniv vlasnikami yakih buli yak piddani Krimskogo hanstva tatari osmani greki virmeni italijci tak i navit deyaki ruski knyazi ta kozaki 1568 zasnovano osmanskij eyalet Kefe z centrom u misti Kafa 1616 Zaporozhci na chajkah pid provodom getmana Petra Sagajdachnogo znishili osmanskij flot i zahopili Kafu 20 lipnya 1771 pid chas rosijsko tureckoyi vijni 1768 1774 rokiv Kafu zahopili zaporozki kozaki polkovnika Opanasa Kovpaka Pochavsya rosijskij period istoriyi mista 1787 za nakazom Katerini II misto perejmenovano na Feodosiyu u mezhah Greckogo proyektu za chasiv imperatora Pavla I vono znovu stalo Kafoyu i lishe za Oleksandra I znovu Feodosiyeyu V 1918 1921 rokah misto poterpalo vid chervonogo teroru v hodi yakogo bilshovickimi silami u misti bulo rozstrilyano blizko 8 tisyach osib Radyanska vlada u misti bula vstanovlena ostatochno v 1920 roci U listopadi 1941 roku v hodi Drugoyi svitovoyi vijni misto bulo zajnyato nimeckimi vijskami U kvitni 1944 vidvojovano radyanskoyu armiyeyu U 1954 u skladi Krimskoyi oblasti bula peredana Ukrayinskij RSR V 1970 h misto otrimalo status kurortu U 1991 misto uvijshlo do skladu nezalezhnoyi Ukrayini U berezni 2014 bulo okupovano rosijskimi vijskami 18 bereznya razom z inshimi zemlyami Krimskogo pivostrovu aneksovano Rosiyeyu NaselennyaAntichna Feodosiya bula drugim za znachennyam mistom yevropejskoyi chastini Bosporskoyi derzhavi z naselennyam 6 8 tisyach osib Ne postrazhdavshi vid nashestya guniv sho spustoshilo beregi Kerchenskoyi protoki Feodosiya prote povilno prihodila v zanepad sho zavershivsya nizkoyu pozhezh i rujnuvan sho datuyutsya drugoyu chvertyu VI stolittya Chernec Yepifanij yakij u IX stolitti projshov shlyah apostola Andriya Pervozvannogo zauvazhiv A Feodosiya nini ne maye navit slidu lyudskogo U XIII stolitti na misci antichnoyi Feodosiyi vinikaye genuezka koloniya Kafa do drugoyi polovini XV storichchya naselennya mista dosyaglo 70 tisyach osib perevershiv za cim pokaznikom Konstantinopol ta bagato inshih yevropejskih stolic Zrostannya naselennya trivalo v osmanskij period prefekt mista Dortelli v 1634 roci opisuvav Kafu yak velichezne misto 5 mil po perimetru z naselennyam 180 tisyach osib sho skladayetsya z turkiv grekiv virmen ta yevreyiv Nespokijne XVIII stolittya oznamenuvalo zanepad serednovichnoyi Kafi v 1802 roci kilkist zhiteliv stanovilo trohi ponad 300 osib U 1810 roci misto Feodosiya bulo naselene za malogo chisla ruskih lyudej grekami virmenami yevreyami Do seredini XIX stolittya Feodosiya vidnovlyuyetsya i rozvivayetsya chomu nasampered spriyali port i torgivlya Do 1859 roku v misti buv vzhe 971 budinok z 8215 zhitelyami Misto zberigaye svij bagatonacionalnij i bagatokonfesijnij viglyad pro sho svidchit sistema viboru miskih goliv za yakoyu na odin tririchnij strok obirayetsya predstavnik hristiyanskoyi gromadi na nastupnij predstavnik vid musulman abo karayimiv Naprikinci XIX pochatku XX stolittya u zv yazku z budivnictvom zaliznici torgovogo portu i rozvitkom promislovosti rizko zbilshilosya naselennyam Misto vse bilshe privablyuvalo stolichnih gostej bagato hto zhiv u Feodosiyi ne tilki vlitku vinajmali zhitlo buduvali dachi Do kincya XIX stolittya u Feodosiyi nalichuvalosya ponad 30 tisyach zhiteliv Postupalnij rozvitok perervala Gromadyanska vijna v rezultati yakoyi naselennya mista zmenshilosya a promislovist bula praktichno znishena yaksho v 1914 roci na 22 pidpriyemstvah Feodosijskogo povitu pracyuvali 1600 robitnikiv to v travni 1923 roku cherez 2 5 roki pislya zakinchennya vijni pracyuvalo tilki chotiri pidpriyemstva z 66 robitnikami U mizhvoyennij period naselennya mista zrostalo sklavshi v 1939 roci 45 tisyach osib Pid chas Nimecko radyanskoyi vijni bula zrujnovana vsya kurortna i znachna chastina istorichnoyi chastini mista Za chas okupaciyi z 3 listopada 1941 roku po 13 kvitnya 1944 roku bulo rozstrilyano i zakatovano mirnih gromadyan mista i radyanskih vijskovopolonenih 8300 osib i ugnano v rabstvo 3000 osib cili zhili kvartali mista v primorskij chastini osoblivo gusto zaseleni do vijni buli povnistyu zrujnovani tam ne zalishalosya zhodnogo zhitelya ne govoryachi vzhe pro dokumenti domovi knigi tosho yaki takozh buli znisheni Ce a takozh primusove pereselennya mirnih gromadyan z odniyeyi chastini mista ta nasilnicka evakuaciya mirnogo naselennya z mista sho bula vikonana voseni 1943 roku okupantami vkraj uskladnilo robotu Komisiyi zi z yasuvannya zlodiyan nimecko fashistskih zagarbnikiv u zv yazku z chim ostatochni cifri vtrat naselennya mista mozhlivo mayut buti skorektovani v storonu zbilshennya U pislyavoyennij period naselennya Feodosiyi zbilshuvalasya slidom za potrebami vijskovih ob yektiv i promislovosti U 1970 h rokah vinikli problemi z pracevlashtuvannyam tomu golovi miskvikonkomu domagalisya budivnictva novih pidpriyemstv i rozshirennya nayavnih Ponad dvi tisyachi robochih misc bulo stvoreno na pochatku 1970 h koli spilno z Ministerstvom oboroni pobudovanij optichnij zavod U nastupni roki stala vidchuvatisya nestacha kvalifikovanoyi robochoyi sili sluzhbovi avtobusi vozili pracivnikiv zi Starogo Krimu i Batalnogo Na pochatku 1990 h rokiv naselennya mista zbilshuyetsya v osnovnomu vnaslidok povernennya krimskih tatar z misc Naprikinci XX pochatku XXI stolittya naselennya mista postupovo zmenshuyetsya u zv yazku z vidalennyam osnovnogo dzherela prirostu migraciyi Naselennya mista Feodosiya bez naselenih punktiv pidporyadkovanih miskradi tis osib 1897 01 28 15 03 1923 17 12 1926 17 01 1939 15 01 1959 15 01 1970 17 01 1979 12 01 1989 1992 1998 05 12 2001 24 096 22 663 27 347 45 032 46 327 64 938 76 402 83 912 86 4 80 9 74 669 za danimi potochnogo obliku 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 73 626 72 926 72 412 71 725 71 535 71 214 71 073 Rosiyani stanovlyat bilshist naselennya Feodosiyi Za danimi perepisu naselennya 2001 roku v naselenni rajonu buli prisutni nastupni etnichni grupi Nacionalnij sklad naselennya Feodosiyi rosiyani 78536 72 2 ukrayinci 20416 18 8 krimski tatari 5055 4 6 bilorusi 1949 1 8 virmeni 557 0 5 tatari 236 0 2 yevreyi 223 0 2 moldovani 184 0 2 azerbajdzhanci 167 0 2 polyaki 148 0 1 gruzini 145 0 1 nimci 117 0 1 greki 109 0 1 Rozpodil naselennya Feodosiyi za ridnoyu movoyu Zgidno z danimi Organizaciyi yevrejskih gromad Ukrayini v 1989 roci v Feodosiyi prozhivalo 193 yevreyi 0 2 Movnij sklad naselennya miskradi vidriznyayetsya odnoridnistyu za danimi Golovnogo upravlinnya statistiki v Avtonomnij Respublici Krim feodosijci nazvali ridnoyu rosijska mova 87 4 94 2 tis osib ukrayinska mova 7 4 8 0 tis osib krimskotatarska mova 4 2 4 6 tis osib biloruska mova 0 3 0 3 tis osib virmenska mova 0 3 0 3 tis osib Dlya Feodosiyi vkraj aktualna problema starinnya naselennya Problema vinikla u zv yazku z tim sho kolis feodosijski oboronni NDI buli filiyami naukovih ob yednan bagato pracivnikiv yakih pragnuli v peredpensijnomu vici perevestisya do Feodosiyi ta zalishitisya zhiti v pivdennomu todi she napivzakritomu misti pislya vihodu na pensiyu Mizh zagalnimi perepisami naselennya 1989 i 2001 rokiv naselennya teritorij sho pidporyadkovani Feodosijskij miskradi skorotilas na 8 z 117 8 tisyachi do 108 6 tisyachi osib naselennya vlasne mista Feodosiya skorotilos na 11 z 83 9 do 74 7 tisyachi osib Sklad naselennya za stattyu za danimi dvoh ostannih perepisiv ye stabilnim zhinki stanovlyat 54 naselennya miskradi choloviki 46 sho na 2001 rik vidpovidalo 58 9 tisyachi zhinok i 49 7 tisyachi cholovikiv Naselennya mista Feodosiyi stanovit 76 1 miskogo naselennya teritoriyi Feodosijskoyi miskradi dlya dovidki miske naselennya miskradi Feodosiyi 98 1 tis osib silske 10 5 tis osib sho u 2001 roci stanovilo vidpovidno 90 i 10 u porivnyanni z 1989 rokom chastka silskogo naselennya zrosla z 7 do 10 Chiselnist naselennya Feodosiyi 1897 2009EkonomikaFeodosijskij rubl 1918 roku Osnova suchasnoyi ekonomiki Feodosiyi kurortna galuz i morskij transport Feodosiya klimatobalneologichnij kurort Tut ye plyazhi mineralni dzherela gryazovi likarni vidomi sanatoriyi ta budinki vidpochinku Krim turizmu i transportu ekonomika gruntuyetsya na vinorobnij harchovij legkij promislovosti mashinobuduvanni silskomu gospodarstvi ta ribalstvi U 2009 roci v promislovosti bulo zajnyato 2500 osib U misti funkcionuyut tyutyunova panchishna mebleva ta ofsetna fabriki zavodi mehanichnij kazennij optichnij sudnomehanichnij Buddetal sokovij vinnij kombinat budmaterialiv Kurortni zakladi Najbilshimi sanatorno kurortnimi ustanovami mista ye Dityachij sanatorij ministerstva ohoroni zdorov ya Ukrayina ATZT Sanatorij sanatorij yakomu nalezhat villi na prospekti Ajvazovskogo Feodosijskij vijskovij klinichnij sanatorij Ministerstva oboroni Ukrayini pansionat Mariupolskogo metalurgijnogo kombinatu im Illicha i kompaniyi Gidrostroj Naberezhna u Feodosiyi pansionat Pridniprovskoyi zaliznici privatnij pansionat Torgivlya Osnovna chastka torgivli harchovimi produktami ta gospodarskimi tovarami pripadaye na neveliki magazini produkciyi roslinnictva na postijni Krimskij i Centralnij i timchasovi rinki Supermarketi ATB roztashovanij na vulici Krimskij i v rajoni centralnogo rinku miscevi torgovelni merezhi predstavleni hlibnimi magazinami Bulkin i magazinami Makeyeva Girskij Richkovij i Centralnij Torgivlya odyagom perevazhno perejshla do magaziniv prote rechovi rinki isnuyut na bulvari Starshinova navproti Krimskogo rinku i na Rinkovij ploshi starij kritij rinok i rinok Gostinnij dvir Sered prodavciv pobutovoyi tehniki predstavleni merezhi Fokstrot magazini na vul Krimskoyi ta Bazarnoyi i Eldorado Torgivlya budivelnimi materialami pobutovogo priznachennya vedetsya v bagatoh magazinah roztashovanih perevazhno v novij pivnichnij chastini mista Torgivlya armaturoyu ta inshimi velikimi tovarami zdijsnyuyetsya na skladah i rinku roztashovanih na ob yiznij dorozi Kerchenskomu shose Na vulici Volodarskogo roztashovanij torgovij salon motocikliv U farmakologichnij sferi upevneni poziciyi zajmaye merezha derzhavnih aptek Gromadske harchuvannya U litnij chas u Feodosiyi pracyuye velichezna kilkist kafe ta litnih restoraniv rozrahovanih na vidpochivalnikiv yaki ne bazhayut obtyazhuvati sebe prigotuvannyam yizhi v orendovanih kvartirah abo zovsim ne mayut takoyi mozhlivosti v orendovanih nomerah i kimnatah Cilij rik pracyuyut restorani chotirizirkovogo gotelyu Chervoni vitrila i trizirkovomu Lidiyi restoran Dacha Stamboli roztashovanij v odnojmennij istorichnij villi piceriyi Piccemaniya Bistro i Grinvich i ryad inshih zakladiv roztashovanih v kapitalnih budivlyah TransportFeodosiya suchasnij transportnij vuzol de shodyatsya avtomobilni zaliznichni j morski shlyahi Vin roztashovanij za 113 km vid administrativnogo centru avtoshlyah R23 Za 30 kilometriv vid mista roztashovanij aerodrom zdatnij prijmati litaki vsih tipiv Pidpriyemstva transportu i zv yazku predstavleni morskim torgovelnim portom Feodosiyi ta pidpriyemstvom po zabezpechennyu naftoproduktami yaki nadayut poslugi z perevalyuvannya suhih i naftonalivnih vantazhiv viddilennyam Pridniprovskoyi zaliznici ta mizhmiskoyu avtostanciyeyu sho zabezpechuyut zv yazok Feodosiyi z mistami Ukrayini j Rosiyi Planuvannya ta arhitekturaPlanuvannya teritoriyi Feodosiya Kolishnya dacha Milos Feodosiya pov yazana z inshimi naselenimi punktami chotirma avtodorogami Simferopol Sudak Vladislavivka Dzhankoj Kerch i Ordzhonikidze v mezhah mista voni vidpovidayut dekilkom najvazhlivishim transportnim arteriyam Simferopolske shose vulicya Ruska kolishnya Sverdlova Vulicya Volodarskogo vulicya Krimska Vulicya Fedko vulicya Karla Marksa Vulicya Chelnokova vulicya Peremogi Vulicya Garnayeva vulicya Generala Gorbachova yaki zreshtoyu shodyatsya do ploshi Biloyi akaciyi Vulici centralnoyi chastini mista Gorkogo Nahimova Galerejna Ukrayinska kol Vojkova Radyanska Kujbisheva prijmayut vse zrostalnij potik avtomobiliv vidnosno rivnomirno tomu vidiliti sered nih klyuchovi ne predstavlyayetsya mozhlivim Najvazhlivishimi pishohidnimi zonami ye prospekt Ajvazovskogo feodosijska naberezhna naberezhna Desantnikiv vulicya Zemska Admiralskij bulvar vulicya Gorkogo nevelika dilyanka vulic Ruskoyi ta Galerejnoyi ta bulvar Starshinova Ploshi Zhodna z feodosijskih plosh ne maye vlasnogo statusu i z usim tim yih nazvi vikoristovuyutsya v roboti organiv miscevogo samovryaduvannya ta presi Privokzalna plosha plosha bilya Feodosijskogo vokzalu administrativno vhodit do skladu prospektu Ajvazovskogo ye osnovnim miscem provedennya zagalnomiskih zahodiv paradu i svyatkovogo mitingu na Den Peremogi shorichnogo koncertu prisvyachenogo Dnyu mista novorichnih gulyan same tut vstanovlyuyetsya golovna miska yalinka Na ploshi roztashovana istorichna budivlya gotelyu Astoriya miska doshka poshani ta pam yatnik Leninu Plosha bilya kinoteatru Krim imenovana tak i v oficijnih zvernennyah miskvikonkomu ye povnistyu pishohidnoyu v yizd avtotransportu z boku vulici Kirova peregorodzhenij masivnimi kvitkovimi klumbami Na cij ploshi vulicya Gorkogo perehodit v prospekt Ajvazovskogo osnovni budivli kinoteatr Krim pobudovanij na misci zrujnovanoyi pid chas Nimecko radyanskoyi vijni Feodosijskoyi cholovichoyi gimnaziyi i budivlya Dityachoyi muzichnoyi shkoli 1 sho ranishe nalezhali miskomu komitetu KPRS Na paradnih shodah kinoteatru Krim provoditsya svyatkovij koncert prisvyachenij Dnyu Peremogi chastina zahodiv Dnya mista reshtu lita centr ploshi yavlyaye soboyu dityachij avtodrom Do ploshi vihodyat dva parki memorialnij park Peremogi ta park vezhi sv Kostyantina vin zhe centralnij park kulturi ta vidpochinku Rinkova plosha yaka ye vuzlom praktichno vsih avtobusnih marshrutiv mista krim 13 yavlyaye soboyu zhvavu avtostanciyu Z morskoyi storoni do neyi primikaye kritij rinok z pivdennoyi teritoriya Feodosijskogo REM rajonu energetichnih merezh teritorialnogo pidrozdilu kompaniyi Krimenergo iz zahidnogo stare Feodosijske kladovishe z kapliceyu vhidnij i hramom Vsih Svyatih z pivnochi plosha shiroko vidkrivayetsya vulici Radyanskij a na shid u bik morya jde vulicya Nazukina Plosha Biloyi akaciyi ye gorlovinoyu zv yazkiv mizh centrom i pivnichnimi rajonami mista Vulicya Ruska na ploshi Bilogo basejnu sho perehodit v Simferopolske shose z yednuyuchis z vuliceyu Karla Marksa upirayetsya u vlasne pishohidne prodovzhennya yedinij shlyah ide na zahid u viglyadi vuzkoyi vulici Peremogi Dominuye na ploshi budivlyu kolishnoyi fabriki Bila Akaciya nini pereobladnane pid ofisi na pershomu poversi roztashovana najbilsha v misti konditerska V istorichnij budivli 17 po vulici Ruskij prihovanomu sered derev roztashovana serednya shkola 3 Z morskoyi storoni do ploshi vihodit Chervona girka shil yakoyi tradicijno prikrashayut kvitkovimi kompoziciyami Majdan Pushki hrestopodibna plosha na yakij do Simferopolskogo shose primikaye vulicya Krimska liniyu yakoyi pislya primikannya umovno prodovzhuye vulicya Volodarskogo Na ploshi roztashovana chervona budivlya Feodosijskogo politehnikumu dva skveri skver Garmati nazvanij tak cherez zenitnogo znaryaddya dovgi roki sluzhiv pam yatnikom feodosijskomu desantu na chest 40 richchya vizvolennya Feodosiyi ale demontovanomu u 2006 roci i bezimennij trikutnij skver mizh Simferopolskim shose i vuliceyu Krimskoyu Plosha avtovokzalu velika plosha na yakij vidilyayetsya Cerkva svyatoyi Katerini sho visochiye ostrovom mizh plosheyu i vuliceyu Fedko Privokzalna plosha budivlya vokzal stanciyi Feodosiya Kinoteatr Krim Plosha avtovokzalu na dalnomu plani cerkva svyatoyi Katerini Vulici Vulicya Zemska vid v bik Tepe Oba V 1998 2008 rokah deyakim vulicyam Feodosiyi buli povernuti istorichni nazvi Zemska Admiralskij bulvar kolishni Karla Libknehta i Rozi Lyuksemburg vidpovidno inshim dani novi bilsh pov yazani z istoriyeyu mista prospekt Ajvazovskogo vulicya Bogayevskogo Zvivisti j kruti vulici istorichnoyi chastini mista roztashovanoyi na vidrogah hrebta Tepe Oba miscyami she nagaduyut starij yiyi viglyad Novij centr vidbudovanij u povoyennij chas na kolishnij okolici Feodosiyi XIX stolittya maye pryamokutne planuvannya porushuyetsya lishe Pejzazhnoyu girkoyu Centralni vulici Feodosiyi neshiroki osnovne derevo v cij chastini mista akaciya U novih rajonah vidbudovanih v 1970 1980 ti roki shiroki magistralni vulici suprovodzhuyutsya ryadami topol i kashtaniv Gusti zeleni smugi sho jdut po neparnomu boku Simferopolskogo shose i po parnomu boku vulici Krimskij ye spravzhnimi skverami z riznomanitnim skladom dendroflori Parki i skveri Yuvilejnij park z fontanom Dobromu geniyu Yuvilejnij park roztashovanij po obidvi storoni vid pishohidnoyi chastini vulici Gorkogo U parku roztashovani genuezka bashta sv Kostyantina miska doshka poshani fontan Ajvazovskogo prisvyachenij daru prezentovanogo yim Feodosiyi subashskih vodi vichnij vogon i memorialnij kompleks geroyiv Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni fontan Dobromu Geniyu u formi klasichnoyi alegoriyi zobrazhaye zhinku I K Ajvazovskogo Morsad abo Matroskij sad odin z najstarishih miskih parkiv roztashovanij na misci nevilnichogo rinku osmanskih chasiv Aleya geroyiv platanova aleya po vulici Gorkogo Serednya chastina vulici Gorkogo pidnyata na pivtorametrove pidnesennya ye memorialnim kompleksom Aleya geroyiv z portretami feodosijciv geroyiv Krimskoyi 1854 1856 rr i Drugoyi svitovoyi voyen Komsomolskij park park v pivnichnij chastini mista najbilshij z usih U nomu roztashovane dityache mistechko sho imituye ruyini drevnogo poselennya z kamenem opovidayut pro istoriyu mista ta memorialnij kompleks zi steloyu prisvyacheni vijskovim chastinam uchasnikam boyiv za Feodosiyu Skver Pushkina nevelikij skver mizh vuliceyu Zemskoyi ta prospektom Ajvazovskogo v yakomu roztashovanij pam yatnik O S Pushkinu yakij kolis vidvidav Feodosiyu Park sanatoriyu ministerstva oboroni velikij park roztashovanij na zakritij vid ochej perehozhih teritoriyi sanatoriyu takozh pov yazanij z im yam rosijskogo poeta klasika tut roztashovuvavsya budinok Bronevskogo v yakomu zupinyavsya na nich sho pryamuye v Gurzuf Pushkin Sered gilok derev prihovanij Pushkinskij grot Arhitektura Div takozh Pam yatki arhitekturi Feodosijskoyi miskradi Karlo Bossoli Feodosiya 1856 Feodosiya yak i inshi antichni mista Olviya Pantikapej Tira Hersones u skifski chasi VI III stolittya do n e mala regulyarne planuvannya z rozpodilom na pryamokutni kvartali Feodosiya yaka zhive svoye 26 e stolittya zmogla zberegti ne tak bagato starovinnih budivel velicheznij zbitok nanesenij vijnoyu ne zapovnenij dosi Navit cherez simdesyat rokiv na kladci genuezkih vezh mozhna rozrizniti slidi vijni Vezhi j stini forteci v yizni vorota citadeli ta mist pam yatniki arhitekturi XIV XV stolit spadshina genuezkogo periodu istoriyi mista Istorichni virmenski ta grecki cerkvi datuyutsya tim zhe chasom Do osmanskogo periodu vidnositsya barbakan u vezhi svyatogo Kostyantina mechet i turecki lazni Periodom istinnogo rozkvitu mista stala ostannya chvert XIX pershi 15 rokiv XX stolittya Z poyavoyu mozhlivosti priyizdu v misto za dopomogoyu zaliznichnogo transportu ta pasazhirskih suden Feodosiyu pochinayut vidviduvati predstavniki najbagatshih torgovih rodin Rosijskij imperiyi cvit yiyi inteligenciyi Do cogo periodu vidnosyatsya budivli Kartinnoyi galereyi Ajvazovskogo kompleks sho skladayetsya z pervisnoyi prizhittyevoyi galereyi budinki hudozhnika i jogo sestri vill prospektu Ajvazovskogo budivli krayeznavchogo muzeyu goteli Astoriya gidrometcentru za spinoyu pam yatnika Nazukina banku na vulici Gorkogo finansovoyi akademiyi Budinku oficeriv Flotu Chastina z nazvanih budivel zbereglasya ne povnistyu Budinok oficeriv flotu buv perebudovanij iz Feodosijskoyi sinagogi a gidrometcentr i bank na Gorkogo zaznali istotnih zmin pri rekonstrukciyi Osnovni villi Yekaterininskogo prospektu prospektu Ajvazovskogo Genuezka gostinicya Feodosijskij muzej starozhitnostej Dim i kartinna galereya Ajvazovskogo Feodosijska nacionalna kartinna galereya Dacha Stamboli Osobnyak villa Viktoriya Abrama Aronovicha Krima Dacha Milos Ibragima Samojlovicha Krima Dacha Villa A A Krima Dacha Flora T A Abramova Dacha Ayida N B Ratgauza Dacha J Stamboli budivlya z minaretami bilya mostu cherez zaliznichnu koliyu Dacha A S Suvorina zrujnovana zaraz Suvorinskie kamni ta Aj Petri Sered budivel XX XXI stolit vidilyayutsya Dityacha muzichna shkola 1 kolishnij miskkom partiyi Kinoteatr Krim Serednya shkola 1 z kolonadoyu Budivlya novogo vuzla zv yazku Ukrtelekom Gotel Lidiya Visotni korpusi sanatoriyu ministerstva oboroni Gotel Chervoni vitrila 12 poverhovij bilij budinok naukovoyi bazi Aj Petri Chervonij budinok politehnikumu Kultovi sporudi Mechet Mufti Dzhami Diyuchi Cerkva Iverskoyi ikoni Bozhoyi Materi Mechet Mufti Dzhami Surb Sarkis Sv Sergiya Vvedennya v hram Presvyatoyi Bogorodici Usih Svyatih zbudovana v 1880 ti roki zrujnovana v 1960 ti roki vidnovlena do 2004 roku Svyatoyi Velikomuchenici Katerini Serednovichni hrami nediyuchi Sv Stefana Sv Dmitra Sv Georgiya grec Sv Ivana Bogoslova Sv arhangeliv Mihayila i Gavriyila Sv Georgiya virm Zrujnovani Sobor Oleksandra Nevskogo Mechet Sultana Selima Feodosijska kenasa Feodosijska horalna sinagoga perebudovana v Budinok oficeriv flotu Pam yatniki Pam yatnik Feodosiya Ajvazovskomu I K Ajvazovskomu bronzovij pam yatnik vstanovlenij 1930 roku na granitnomu postamenti pered morskim fasadom kartinnoyi galereyi Skulptor I Ya Gincburg O S Pushkinu v skveri Pushkina Byust kontradmirala Sokovnina na pochatku Admiralskogo bulvaru Fontan pam yatnik Dobromu geniyu i arka z nanesenimi imenami hudozhnikiv Kimerijskoyi shkoli v Yuvilejnomu parku Andriyu Pervozvannomu v skveri bilya Kazanskogo soboru Afanasiyu Nikitinu sho mandruvav cherez Kafu Feodosiyu voseni 1474 roku pid chas povernennya z Indiyi znahoditsya nedaleko vid stin genuezkoyi forteci Feodosijskomu desantu skulpturna kompoziciya v kilka raziv vishe lyudskogo zrostu sho skladayetsya z figur matrosa i pihotincya Aleya geroyiv byusti feodosijciv geroyiv Krimskoyi 1854 1856 rr i nimecko radyanskoyi vijni vulicya Gorkogo byust kontradmiralu Sergiyu Mikolajovichu Kotovu byust viceadmiralu 1807 1875 byust general lejtenantu Oleksandru Vasilovichu Presnyakovu byust kapitanu 1 rangu Pam yatnik uchasnikam Feodosijskogo desantu Vityazyam morskih glibin stela prikrashena relyefnim zobrazhennyam pidvodnogo chovna Znahoditsya v centri memorialnogo kompleksu Aleya geroyiv vstanovlena v 2006 roci na chest 100 richnogo yuvileyu pidvodnogo flotu pioneru partizanu postavlenij na zibrani pionerskoyu organizaciyeyu URSR koshti vulicya Gorkogo Likaryu Dovzhenko poruch z poliklinikoyu torgovogo portu vulicya Gorkogo Geroyam pidvodnikam poryad z v yizdom u vijskovij port cherez dorogu vid poperednogo Kompleks z yakoryami v Morsadu moryakam geroyam Nazukinu revolyucijnomu diyachevi Chornomorskogo flotu navproti osobi Dobrogo geniya na velikomu postamenti pam yatnika Oleksandru III Skulpturna kompoziciya bilya Budinku oficeriv flotu matros na storozhi vulicya Galerejna Chornobilcyam u skveri navproti kinoteatru Ukrayina Voyinam internacionalistam afgancyam na bichnij aleyi Komsomolskogo parku Pam yatniki Leninu na Privokzalnij ploshi ta v parku gotelyu Chervoni vitrila Pam yatnik viceadmiralu Sokovninu Mikoli Mihajlovichu Pam yatnik i arka Feodosiyi ta feodosijka roztashovani na misci ranishe zajnyatomu garmatoyu zenitnim znaryaddyam pam yatnikom feodosijskomu desantu Chasha primirennya na perehresti vul Krimskoyi ta Simferopolskogo shose znahoditsya na misci sho pochatkovo priznachalosya dlya pam yatnika Andriyu Pervozvannomu Deportovanim gromadyanam v skveri mizh muzeyem Grina ta Budinkom oficeriv flotu Mali skulpturni formi u skverah ta parkah personazhi davnogreckoyi mifologiyi Cikavi miscya Okremi bashti Sv Kostyantina Dokova Krugla Fomi stini j vorota genuezkoyi forteci Fontan Ajvazovskogo sporudzhenij za proyektom i na koshti hudozhnika v 1888 roci Fontan pam yati Kaznacheyeva Virmenskij fontan Pam yatniki yaki nalezhat do periodu Drugoyi Svitovoyi vijni ukaz pro nagorodzhennya mista ordenom Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni I stupenya Pam yatni znaki prisvyacheni yuvileyam peremogi Aleya geroyiv na vulici Gorkogo kolishnoyi Italijskoyi Memorialni kompleksi bilya Vichnogo vognyu i v Komsomolskomu parku Cerkva v im ya Vvedennya v hram Presvyatoyi Bogorodici stara budivlya mista pochatok budivnictva VIII IX stolittya Genuezka fortecya i cerkva Ioanna Predtechi XIV XV stolittya Fontan AjvazovskogoKulturaVsogo na teritoriyi Velikoyi Feodosiyi zoseredzheno ponad 160 pam yatok istoriyi kulturi arhitekturi ta mistobuduvannya Monumentalni pam yatniki Pam yatnik Svyatomu apostolu Andriyu Pervozvannomu Dokladnishe Pam yatniki Feodosiyi Muzeyi Istoriya muzejnoyi spravi u Feodosiyi pochalasya z 1811 roku Muzej starovini ye pershim muzeyem mista j odnim z najstarishih u Yevropi Daleko za mezhami Krimu ta Ukrayini vidomi muzeyi Oleksandra Grina i Nacionalna kartinna galereya I K Ajvazovskogo Privatnij muzej groshej maye u svoyemu rozporyadzhenni eksponati analogiv yakim nemaye ni v odnij kolekciyi numizmatiki a muzej deltaplanerizmu ye yedinim muzeyem takogo rodu u sviti Roztashovuyutsya muzeyi v osnovnomu v centralnij chastini mista na vul Galerejnij pochinayetsya vid zaliznichnogo vokzalu i na vul Grina kolishnya Kujbisheva sho peretinaye vul Galerejnu Detalnishe div stattyu Muzeyi FeodosiyiFeodosiya v mistectvi ta literaturiNaprikinci XIX i na pochatku XX stolittya sklalosya yavishe nazvane kimerijskoyu shkoloyu pejzazhu Cya shkola hudozhniki sho zhili v Feodosiyi I K Ajvazovskij K F Bogayevskij M A Voloshin Na vidminu vid zhivopisciv poeti j pismenniki za odnim vinyatkom buvali v Feodosiyi abo proyizdom abo zupinyalisya na korotkij chas v gostyah u znajomih Z 16 po 18 serpnya 1820 roku v sadibi S M Bronevskogo zupinyalasya rodina generala N N Rayevskogo ta A S Pushkin sho mandruvav z nimi j pisav u listi bratovi zupinilisya u Bronevskogo lyudini povazhnoyi po neporochnij sluzhbi ta po bidnosti Bagato piznishe na beregah rukopisu pershogo rozdilu Yevgeniya Onyegina z yavitsya malyunok skeli z harakternimi obrisami skeli Zoloti vorota sho vhodit v kompleks zapovidnika Kara Dag roztashovanogo zahidnishe mista mizh selishami Koktebel ta Kurortne 13 veresnya 1825 roku za rozrahunkami biografiv z Feodosiyi v Kerch viyihav A S Griboyedov do cogo Nini obbigav use misto divovizhna sumish vikovih stin kolishnoyi Kafi ta nashih odnodennih mazanok Chotiri razi v Feodosiyi pobuvav A P Chehov 1888 1894 1896 1898 roki z lista Antona Pavlovicha More chudesnoe sinee i nezhnoe kak volosy nevinnoj devushki Na beregu ego mozhno zhit 1000 let i ne soskuchitsya Kupane do togo horosho chto ya okunuvshis stal smeyatsya bez vsyakoj prichiny Zharisha i duhota nevozmozhnye veter suhoj i zhestkij kak pereplet prosto hot karaul krichi Derevev i travy v Feodosii net V 1891 roci tri dni probuv u Feodosiyi A M Gorkij Pyeshkov Rashazhivaya po svyatoj Rusi popal v Feodosiyu sprava ot nas lezhal na beregu gorod tyazhelymi glybami belyh domov sleva more pered nami ono zhe uhodivshee v neizmerimuyu dal gde v myagkih polutonah smeshalis v fantasticheskoe marevo kakie to divnye i nezhnye nevidannye kraski laskayushie glaza i dushu neulovimoj krasotoj svoih ottenkov Tam u 1919 1920 rokah zhiv Osip Mandelshtam v serpni 1920 roku buv zaareshtovanij vrangelivskoyu kontrrozvidkoyu za pidozroyu u zv yazkah z bilshovikami i pislya zvilnennya virushiv na barzhi v Batumi Glibokij slid u kulturnomu zhitti Feodosiyi zalishiv Oleksandr Stepanovich Grin zhiv u Feodosiyi z 10 travnya 1924 roku po 23 listopada 1930 roku ReligiyaV misti roztashovano bagato kultovih pam yatok riznih religijnih konfesij Ce serednovichni virmeno grigorianski sv Sergiya sv Ioanna Bogoslova sv Ioanna Predtechi virmeno katolicki sv arhangeliv Mihayila i Gavriyila monastir sv Georgiya i pravoslavni cerkvi Vvedennya v hram Presvyatoyi Bogorodici sv Georgiya sv Dmitriya ta inshi mechet Mufti Dzhami budivlya kolishnoyi horalnoyi sinagogi pochatku 20 stolittya suchasnij Budinok oficeriv flotu Nazva Misceroztashuvannya Korotkij opis Zobrazhennya Cerkva Svyatogo Sergiya Surb Sarkis vul Virmenska 1 1330 roku Vvazhayetsya najdavnishoyu virmenskoyu cerkvoyu mista Usipalnicya Ajvazovskogo Cerkva svyatogo Stefana Dmitra Genuezka fortecya Grecka cerkva 14 stolittya Mechet Mufti Dzhami vul Karayimska kol Lenina 6 1623 roku Zbudovana za zrazkami mechetej Osmanskoyi imperiyi Protyagom kincya 18 pochatku 20 stolittya bula virmenskim katolickim hramom Uspinnya Cerkva Iverskoyi ikoni Bozhoyi Materi Genuezka fortecya Kolishnya virmenska cerkva Ivana Predtechi pam yatka 13 14 stolit Cerkva Vsih Svyatih vul Nazukina 15 Suchasna cerkva z dvoma oshatnimi kaplicyami osvyachena 2005 r na misci zrujnovanoyi osvyachena 1885 r Cerkva arhangeliv Mihayila i Gavriyila vul Virmenska 11 Virmenska cerkva 1408 roku Cerkva Vvedennya v hram Presvyatoyi Bogorodici Najstarisha z vidomih u Feodosiyi VIII IX st Cerkva sv Georgiya virmenska vul Nahimova 32 Virmeno katolicka cerkva 1385 roku Cerkva sv Georgiya grecka Genuezka fortecya Cerkva sv Mihajla Cerkva sv Katerini vul Fedka 95 kinec XIX st Sobor Kazanskoyi ikoni Bozhoyi Materi vul Soborna 52Socialna sferaNauka Do 1991 roku Feodosiya bula centrom naukomistkogo mashinobuduvannya tut roztashovuvalisya naukovo doslidni instituti korablebudivnogo vijskovo morskogo vijskovo povitryanogo geologorozviduvalnogo priladobudivnogo gidroakustichnogo ekologo biologichnogo profiliv Pislya strimkoyi demilitarizaciyi 1990 h rokiv Feodosiya bagato v chomu vtratila svoyi naukovi ustanovi Na cej moment isnuyut NDI aeropruzhnih sistem zaraz zajmayetsya v osnovnomu sportivnim povitroplavannyam povitryanimi kulyami ta parashutami Konstruktorsko tehnologichne byuro Sudokompozit Naukovij virobnichij viprobuvalnij centr Aj Petri sho vikonuye zamovlennya po specialnij tematici Ministerstva oboroni Ukrayini GANIC VVS Ukrayini Derzhavnij aviacijnij naukovo doslidnij centr vijskovo povitryanih sil Ukrayini nedavno peretvorenij v zagalnovijskovij v selishi Primorskij Naukovi ta viprobuvalni pidrozdili ChF RF i zbrojnih sil Ukrayini roztashovani u Feodosiyi ta Primorskomu Karadagska biologichna stanciya Institutu biologiyi pivdennih moriv Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini teritoriya Karadazkogo prirodnogo zapovidnika poruch iz selishem Kurortne Osvita Na teritoriyi miskradi Feodosiyi roztashovani 23 derzhavni shkoli pershi 20 mayut naskriznu numeraciyu Koktebelska Shebetovska ta Nanikovska nomeriv ne mayut Vlasne v misti znahodyatsya 11 z nih 1 a z pogliblenim vivchennyam francuzkoyi movi 2 a z pogliblenim vivchennyam anglijskoyi movi 5 a gimnaziya 14 a zagalnogumanitarnij profil i 17 ya matematichnij profil Vidnosno velikimi ye takozh shkoli 4 9 10 13 do nevelikih mozhna vidnesti 3 i 19 shkoli Estetichne vihovannya molodi zdijsnyuyetsya v pershij i drugij muzichnih shkolah hudozhnij shkoli ta yiyi filiyi Feodosijskomu Centri dityachoyi tvorchosti naukova robota shkolyariv vedetsya v centri Intelekt sho ye bazoyu feodosijskih sekcij Maloyi akademiyi nauk Krimu Shukach U misti roztashovani shkola dlya lyudej z vadami zoru dityachij budinok i shkola internat Serednospecialna osvita predstavlena Feodosijskim politehnikumu i Feodosijskoyu filiyeyu Kerchenskogo sudnomehanichnogo tehnikumu v Primorskomu Vishi privatnoyu Feodosijskoyi finansovoyi akademiyi III rivnya akreditaciyi filiyami ta predstavnictvami VNZ inshih mist Shidnoukrayinskogo Nacionalnogo universitetu im V Dalya Lugansk Nacionalnogo universitetu korablebuduvannya im Admirala Makarova Mikolayiv Tavrijskogo nacionalnogo universitetu im V I Vernadskogo Simferopol zakritij u 2008 roci Div Feodosijskij uchitelskij institut Ohorona zdorov ya Skladna organizacijno teritorialna struktura ohoroni zdorov ya u Feodosijskij miskradi postijno zminyuyetsya cherez perekladi riznih likarnyanih viddilen z selish v misto z odniyeyi budivli v inshu nizhche navedeno spisok budivel yaki nalezhat do sferi ohoroni zdorov ya vul Korabelna 33 Dityacha likarnya vul Grina 25 Ukrayinskij gospital tam samo Rosijskij gospital prospekt Ajvazovskogo 8 Pologovij budinok prospekt Ajvazovskogo 51 Fizkultura i sport Stadion Dinamo Stadion Kristal imeni V A Shajderova U Feodosiyi roztashovana velika navchalno sportivna baza Dinamo z kilkoma tenisnimi kortami ta stadionom Stadion Kristal imeni V A Shajderova nazvanij na chest pomerlogo na jogo poli mera Feodosiyi dozvolyaye provoditi zmagannya z riznih vidiv sportu Z istoriyi feodosijskogo futbolu vidomo sho v pershij grupi chempionatu Krimu v 1967 brali uchast feodosijskij Avangard i Shebetovskij Koktebel v pershih igrah Drugoyi ligi Ukrayina brala uchast feodosijska komanda More u 2007 roci Kafa Feodosiya posila 3 e misce u chempionati Krimu Sered futbolnih komand provodyatsya regulyarni zmagannya litnya i zimova pershosti a takozh Kubok mista Vidkritij zimovij chempionat Feodosiyi z futbolu osnovne futbolne zmagannya m Feodosiyi Volodarem Kubka 2010 roku i peremozhcem Vidkritogo zimovogo chempionatu mista sezonu 2009 2010 ye sportivnoyi gromadskoyi organizaciyi Vimpel Feodosiya Krim zaznachenih vishe Dinamo i Kristala ye stadioni u SZSh 17 i 9 internati politehnikumi U misti ta okolicyah provodyatsya zmagannya z avtosportu avtodrom znahoditsya na chelnokah povitroplavannya shodo prohodzhennya kontrolnih tochok na povitryanih kulyah sho predstavlyaye neperesichne zavdannya cherez zmini napryamu povitryanih potokiv pov yazanih z navkolishnimi gorami Zmagannya iz deltaplanerizmu i paraplanerizmu prohodyat na gori Klementyeva mizh Feodosiyeyu i Koktebelem Pochinayuchi z 1998 roku u Feodosiyi provoditsya shorichnij mizhnarodnij turnir z hudozhnoyi gimnastiki Graciyi Kimeriyi na yakij z yizhdzhayutsya najkrashi predstavnici cogo vidu sportu z Krimu Ukrayini Rosiyi Bilorusi Estoniyi ta inshih krayin Tradicijno shoroku v pershih chislah veresnya vsim zhitelyam i vidpochivalnikam mista nadayetsya mozhlivist pomiluvatisya cim chudovim i duzhe zhinochnim vidom sportu Iniciatorom organizatorom i nathnennikom cogo turniru bezzminno vistupaye v minulomu kandidat u majstri sportu zi sportivnoyi gimnastiki a teper os uzhe ponad 20 rokiv trener z hudozhnoyi gimnastiki v misti Feodosiya Rudenko Viktoriya Yevgenivna Turnir zavzhdi prohodiv pid patronatom eksmera Feodosiyi Shajderova V A yakij viddavav daninu i buv viddanij ne tilki istinno cholovichim vidam sportu futbolu ta dzyudo ale i comu spokonvichno zhinochomu Personaliyi pov yazani z FeodosiyeyuAjvazovskij Ivan Kostyantinovich hudozhnik Barashyan Yurij Sergijovich ukrayinskij bokser profesional Bogayevskij Kostyantin Fedorovich hudozhnik Grin Oleksandr Stepanovich pismennik Oleksa ndr Roma novich Dovzhe nko nar 29 bereznya 1918 Sevastopol pom 4 lyutogo 1995 Feodosiya ukrayinskij radyanskij likar narkolog zasluzhenij likar Ukrayini Zgura Volodimir Vasilovich vidatnij rosijskij mistectvoznavec Kokenaj Boris Yakovich doslidnik folkloru karayimiv Lagorio Lev Feliksovich hudozhnik Martiros Krimeci virmenskij poet Mozgan Pavlo Dmitrovich dekabrist chlen Tovaristva ob yednanih slov yan Muhina Vira Gnativna radyanskij skulptor Ranevska Fayina Georgiyivna aktorka Cvyetayeva Marina Ivanivna poet Grichuk Georgij Anatolijovich ukrayinskij kinooperator Guyevskij Volodimir Yurijovich ukrayinskij kinooperator Bianki Viktor Ivanovich feodosijskij miskij golova u 1917 1918 rr Melikov Georgij pismennik Nikiforov Porfirij Ivanovich zasluzhenij trener SRSRKomentariNazvu Teodosiya zaproponovano v Harkivskomu pravopisi Vona vikoristovuvalasya deyakimi naukovcyami zokrema Ivanom Krip yakevichem ta na deyakih oficijnih radyanskih mapah Do suchasnoyi movnoyi normi povernena redakciyeyu ukrayinskogo pravopisu 2019 roku Primitki Ocenka chislennosti naseleniya na 1 yanvarya 2015 goda po municipalnym obrazovaniyam Kryma 22 chervnya 2015 u Wayback Machine crimea gks ru 1 23 listopada 2008 u Wayback Machine Administrativna karta Ukrayinskoyi Socialistichnoyi Radyanskoyi Respubliki Teritorialnij podil pri tristupenevij sistemi vryaduvannya Administrativni mezhi na 1 bereznya 1927 roku Mirilo 1 1 250 000 M Vidannya Narodnogo Komisariatu Vnutrishnih Sprav USRR ta Derzhavnogo Vidavnictva Ukrayini 1927 Div napriklad Rostislav Lihotvorik Kimmeriya Feodosiya EKMA 2003 180 s ros Mustafin O Perlini v stepu Rozmovi pro minule ukrayinskogo Pivdnya H 2023 s 113 Mustafin O Perlini v stepu Rozmovi pro minule ukrayinskogo Pivdnya H 2023 s 114 E B Petrova Antichnaya Feodosiya Simferopol Sonat 2000 S 101 2000 prim ISBN 966 7347 66 4 ros Antichnaya Feodosiya s 102 Slabka arheologichna vivchenist ne nadaye mozhlivosti bilsh mensh tochno viznachiti ploshinu Feodosiyi ta chiselnist yiyi naselennya informaciya pro nepryamij metod sho vikoristanij buv u danomu vipadku nadana na storinkah 101 102 naukovogo vidannya Antichna Feodosiya profesor TNU d i n E B Petrova ros movoyu Antichna Feodosiya S 133 ros movoyu Dyulichev V P Krym Istoriya v ocherkah Simferopol RuBin 2005 496 s 5000 prim ISBN 966 96158 2 8 Chast1 S 233 ros Dyulichev Ocherki Kryma Chast1 s 329 Do ciyeyi informaciyi slid stavitisya z pevnoyu miroyu oberezhnosti Bilsh jmovirno sho chiselnist Kafi v osmanskij period bula takoyu zh yak v ostanni roki genuezkogo pravlinnya A B Ivanickaya Vlast i gorod Istoriya mestnogo samoupravleniya v Feodosii Feodosiya Art Lajf 2005 114 s 1000 prim ISBN 966 8803 01 9 s 21 Vlast i gorod s 27 ros movoyu Dyulichev Ocherki Kryma Chast1 s 389 Vlast i gorod s 39 Vlast i gorod s 48 i 49 Dyulichev Ocherki Kryma Chast1 s 430 Vlast i gorod s 63 Cities amp towns of Ukraine Vlast i gorod s 67 Dyulichev V P Krym Istoriya v ocherkah XX vek Simferopol RuBin 2006 344 s 10 000 ekz ISBN 966 96158 3 6 Chast2 s 188 189 Vlast i gorod s 72 Vlast i gorod s 88 Perepis naselennya Ukrayini 2001 Yazykovyj i nacionalnyj sostav naseleniya regionov ARK rosijskoyu Glavnoe upravlenie statistiki po ARK Arhiv originalu za 24 serpnya 2011 Procitovano 1 grudnya 2009 Dnistryanskij M S Etnopolitichna geografiya Ukrayini Lviv Litopis 2006 S 452 453 Arhiv originalu za 21 sichnya 2012 Procitovano 22 sichnya 2012 Razmeshenie nalichnogo naseleniya ARK rosijskoyu Gosudarstvennyj komitet statistiki Ukrainy Arhiv originalu za 24 serpnya 2011 Procitovano 1 grudnya 2009 Perepis naselennya Ukrayini 2001 Sklad naselennya ARK za stattyu Derzhavnij komitet statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 23 chervnya 2013 Procitovano 1 grudnya 2009 za danimi perepisu naselennya 2001 roku Perepis naselennya Ukrayini 2001 Chislennost gorodskogo i selskogo naseleniya po regionam ARK Gosudarstvennyj komitet statistiki Ukrainy Arhiv originalu za 23 chervnya 2013 Procitovano 1 grudnya 2009 Byudzhet Feodosii skladyvaetsya iz dohodov kurortnogo sezona i sredstv poluchennyh ot prodazhi zemli i kommunalnoj sobstvennosti iz vystupleniya na sessii Feodosijskogo gorsoveta Novyj Region Krym Anna Volkova 17 noyabrya 2008 Feodosijskij gorsovet reshaet kak potuzhe zatyanut poyasa rosijskoyu Arhiv originalu za 24 serpnya 2011 Procitovano 1 grudnya 2009 Kafa 10 01 09 Ozhidanie rosta rosijskoyu KporT INFO Nezavisimyj krymskij portal Arhiv originalu za 24 serpnya 2011 Procitovano 1 grudnya 2009 I V Miroshnichenko Analiz programmy Socialno Ekonomicheskogo Razvitiya i byudzheta na 2006 god g Feodosiya rosijskoyu Krymskaya Respublikanskaya Associaciya EKOLOGIYa i MIR Arhiv originalu za 24 serpnya 2011 Procitovano 1 grudnya 2009 m Minkurortov ARK Perechen sanatorno kurortnyh i turistskih uchrezhdenij Feodosii po sostoyaniyu na 01 04 08 g 21 listopada 2011 u Wayback Machine Rostislav Lihotvorik Puteshestvie so staroj otkrytkoj Feodosiya Staryj Krym Koktebel Otuzy Kiziltash na rubezhe XIX XX stoletij Feodosiya Art Lajf 2004 S 70 88 Kornileckij A I Hramy Feodosii Feodosiya EKMA Podrobnee statya Hram Aleksandra Nevskogo Utrachennye svyatyni na sajte Feodosijskogo blagochiniya V Feodosii nachaty raboty svyazannye s vosstanovleniem mecheti Biyuk Dzhami Feodosiya Bolshaya sovetskaya Enciklopediya Sm Znameniti pam yatki Feodosiyi 2009 08 02 u Wayback Machine Div takozh A N Rudyakov V P Kazarin Simferopol Tavriya 1989 S 162 166 ISBN 5 7780 0118 5 Arhiv originalu za 9 sichnya 2015 Procitovano 30 lipnya 2019 Organizacijnu strukturu mozhna podivitisya v statti Zdravoohranenie v Feodosii 2011 11 21 u Wayback Machine Krimologiya LiteraturaO O Nemirovskij Feodosiya Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 286 290 ISBN 978 966 00 1359 9 Gavrilenko O A Sivalnov O M Cibulkin V V Genuezka spadshina na terenah Ukrayini etnoderzhavoznavchij vimir Harkiv Tochka 2017 260 s ISBN 978 617 669 209 6 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 PosilannyaFeodosiya u sestrinskih Vikiproyektah Temi u Vikidzherelah Feodosiya u Vikimandrah Feodosiya u Vikishovishi Kafa Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1959 T 3 kn V Literi K Kom S 615 1000 ekz Vebkamera na Naberezhnij Mandri Ukrayinoyu Feodosiya Vebsajt gazeti Kafa ros Feodosiya ta okolici stattya Feodosiya Informacijno piznavalnij portal Krimska oblast u skladi URSR Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Krimska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1970 992 s Feodosiya detalnij opis ta avtorska fotogalereya pam yatok U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Feodosiya znachennya